199 
tid understoddes t. o. m. af den store Berzelius, numera kan 
tillerkannas blott ett historiskt varde, sasom ett pa omfat- 
tande undersokningar grundadt forsok att sammanfatta en 
mangd olika foreteelser under en enda allman synpuukt. Lik- 
val kan man icke frankanna Sefstroms arbeten den stora for- 
tjensten, att hafva gifvit uppslag till och vackt ett allmant 
intresse for likartade iakttagelsers anstallande ofver allt inom 
den Skandinaviska Norden, hvarigenom smaningom vunnits 
en utredning af forhallandena, som med nodvandighet tran- 
ger till ett helt annat askadningssatt i afseende a en mangd 
hithorande foreteelser. 
Forsta ideen hartill utgick dock fran ett annat hall. 
Redan i borjan af detta arhundrade hada namligen Play¬ 
fair ° 8 ) framhallit hvilken delaktighet man maste tillskrifva 
glaciererna i Schweiz vid flyttblockstransporten afven for om- 
l'aden, der glacierer numera icke forefinnas, och de af Ve- 
netz (1821) och isynnerhet af de Charpentier (1835) anstallda 
undersokningarne ledde till fullkomlig yissliet om en fordom- 
tima langt storre utbredning och verksamhet af glacierer der- 
stades. Kunskapen harom utvidgades sedermera i vasentlig 
mon af Agassiz (1840), som jamte de Charpentier forsokte 
att tillampa de vunna resultaten i den mest vidstrackta skala 
pa omraden, bland dem afven norra Europa, der likartade 
foreteelser tycktes hafva egt rum i tiden med rnycket storre 
omfattning. Den salunda af bristande kannedom om forhal¬ 
landena i Nor den i manga hanseenden till ofverdrifter ut- 
v ecldade glacialteorien gaf derfore anledning till skarpa och 
us ) Se harom Tli. Iijerulf: Om prof. J. Esmarks stilling till gla- 
cial-teorierna tUniversitetsprogram for forste lialvar 1870, sid. 5. o. ff. 
— Kristiania 1871) ocli 0. Torell: Undersokningar ofver istiden. I. (Of¬ 
fers. af Vet. Akad. Forhandl. 1872 N:o 10. sid. 26. — Stockholm, 1873). 
