219 
pande asryggar med storre och mindre diildsankningar imel- 
lan sig, hvilket utvisar att vattendraget under tidernas lopp, 
da dalen var mer eller mindre utfyld med sand- och grus- 
aflagringar, skurit sig olika vager genom desamma. Sadana 
parallelasar har jag observerat t. ex. kings Ylikangas i Tana- 
dalen nedanom Tansijoks utflode. — Men det basta exemplet 
pa att vattendragen salunda kunna forandra sin stromfara 
och qvarlemna en as i dalens midt lemnar oss forhallandena 
v id Kenischkuoscliki (se vidstaende croquis)mellan Kenischjayri 
i soder och Pukseljayri i norr uti Utsjokidalen. Sjelfva dal- 
bottnen mellan de pa sidorna uppstigande 300' a 400' hoga 
bergsbranterna torde hafva en bredd af 1200 r till 1500'; i dess 
wiidt stryker en mycket skarpt markerad as, som pa hogsta 
stallet narmare sodra andan ar omkr. 70' hog med en smal (15' 
a 20' bred) ryggkam, i hvilken traffas en liten asgrop (4' djup 
°ch 6' i diam.); norrut sanker sig asen sa att den pa midten 
a r vidpass 60' och narmare norra andan blott 30' hog tills 
den slutligen afskares af forsen, som efter att hafva flutit 
rakt i norr har gor en tviir krokning at vester. Men pa 
andra sidan uppstiger och fortsiitter asen ater till 30' a 60' i 
bojd och stoder sig nu mot sjelfva bergvaggen tills den slut- 
bgen sanker sig mot stranden af Pukseljayri. Stromfaran gar 
for tiden till storre delen i dalen pa hogra sidan om asen, 
men att den fordom haft sitt lopp pa asens venstra sida, sy¬ 
ncs tydligen forst och framt deraf att asen, som patagligen 
Vari ^ Sa mn:ianhangande, blifvit afskuren af den nuvarande for- 
®en, och for det andra af den djupa dalsankningen latigs 
aSens v estra sida, som sannolikt ofversvammas t. o. m. annu 
1 sfarka varflodeu, hvarom i densamma qvarliggande smarre 
'nttensamlingar afven biira vittne. Sitt nuvarande genomlopp 
ai stromrnen formodligen utskurit, da nagon gang under 
va rfloden is packat sig till venster vid norra andan af Ke- 
