228 
dande. Den utgores nemligen af en sex a atta mils lang 
och en a tva mil bred plateau, lopande parallelt med 
Ivalo och bestaende till storsta delen af stora mossar och 
lagre marker, hvarur enskilda bergshojder liar och der 
uppsticka. Dessa mossar aro till en del guldforande och det 
i dem befintliga guldet synes till en viss hojd hafva aflagrat 
sig pa de omgifvande hojdernas sluttningar. De pa norra 
sidan af Maanselka befintliga guldforande bergarterna hafva 
formodligen af gletscherisen blifvit forstorda och det i dem 
forekommande guldet jemte den till grus sonderkrossade 
bergarten nedford forst till mossarne, hvarifran detsamma vi- 
dare transporterats af gletscherisen till Ivalodalen, dervid 
isen hufvudsakligast foljt de sma backarnes dalsankningar 
saint lemnat guldet qvarliggande saval i mossarnes jem- 
forelsevis jeinnare botten men isynnerhet a de skarpt 
och oregelbundet forklyftade dalbottnen. Genorii detta an- 
tagande forklaras latt hvarfore redan i mossarnes botten 
ungefar 200 fot ofver Ivalodalen smarre qvantiteter guld An¬ 
nas samlade, hvarfore ifragavarande biickar i allmanhet fora 
groft guld samt slutligen hvarfore guldet endast till en viss 
hojd uppstiger a de omgifvande hojdernas sluttningar. 
Att guldet forekonnner vid Ivalo fornamligast liings Portti- 
koski kan forklaras deraf, att de guldforande bergarterna 
hufvudsakligast torde hafva befunnit sig soder om nyssnamnda 
fors. — Huru harmed an ma forlialla sig, det faktiska ar 
emellertid att de nya guldfynden befinna sig vid de fran 
Maanselka kommande backarne och att platserna for guld- 
utvaskning alltmera narma sig ifraga varande bergshojd 
samt att nastan alia ofvanom Kultala kronostation och 
vid Ivalojoki belagna vaskerier upphort atminstone tillsvidare 
att bearbetas. Framtiden kommer kanske att utvisa huru- 
vida nyssuttalade formodanden aro mer eller mindre antag- 
