243 
ferns bortvaskning och kalkstenens derigenom skeende under- 
mmering, afven Imatra fall mer och mer utvidgas pa bred- 
den, ehuru ojemforligt langsammare t. f. af de resp. berg- 
arternas storre fasthet. 
Yid Walkiakoski, nagra verst soder om Imatra, ar stryk- 
ningen hos den flasriga gneisen omkring N 55° 0 med 20—30° 
lutning i SO, saledes i det narmaste densamma som vid 
Imatra. Men emellan dessa bada orter afvensom nagot so¬ 
der om Walkiakoski vid Ilallikkala ar den NY eller vid sist- 
namnda ort snarare VNV-lig (60—70°). Dessa olika stryk- 
ningsriktningar ofverensstamma med den zigzag gaende strom- 
farans riktning. 
Terrangen mellan Imatra och Kronoborg synes foretra- 
desvis besta af gneis med NV eller NNY-lig strykning. Sa 
finner man t. ex. vid Miettila granatgneis med strykning i 
NNV samt mellan Heponiemi och Sikionmaki 4 verst fran 
sistnamnda stalle likaledes gneis med NNV-lig strykning. Har 
begynner terrangen, som hittills varit mera betackt, att blifva 
blottad; bergen stryka i l^nga rader i NNV, flackt lutande 
at ena sidan (ONO) brant mot den andra. Den NV eller 
NNV-liga riktningen ofverensstammer med den allmanna rikt- 
ningen hos floderna och sjoarna i denna trakt. 
Ungefar pa midten af vagen mellan Imatra och Kro¬ 
noborg, mellan Miettila och Heponiemi 6 verst fran sist¬ 
namnda stalle, patraffar man en bergart, hvilken fortfar of- 
vei en stracka af nagra verst, och som till utseendet be- 
stamdt skiljer sig fran den vanliga gneisen och graniten. Att 
doma haraf ansluter den sig namligen till den i det fol- 
jande narmare skildrade hyperitartade bergarten vid Lado- 
gas NV-ra kust. 
Vid Kronoborg antar gneisen en strykning delvis afvi- 
kande fran den normala NV-liga, namligen dels gaende i 
