246 
vagande stundom nastan uteslutande bestandsdelen, finner 
man t. ex. vid Kurenranta lagerstockar bestaende nastan belt 
och ballet af den hypersthenartade bestandsdelen. 
Denna intressanta bergart visar sig annu vid vagen 
mellan Jaakimvaara kyrkoby och Sordavala, pa nagra stallen 
t. ex. 3 verst fran den forstnamnda uppskjutande mellan 
gneisgranit foretradesvis faltspatsforande samt 7 verst deri- 
Iran i form af hypersthenfels. Den paminner i allmanhet 
nagot om bergarten pa Walamo och innehaller likasom denna 
sma gulgrona korn (olivin) samt langa, fina kristallnalar 
(apatit). Ocksa ar det ganska sannolikt, att de i sjelfva ver- 
ket hora till en och samma formation, som a ena sidan an- 
sluter sig till gronsten och syenit vid Ihalais i Lauritsala, 
hvilket afven antydes genom arten af dess faltspat, a andra 
sidan till hyperiten i Satakunda genom sin hypersthenartade 
bestandsdel. 
Under farden mellan Jaakimvaara och Sordavala ar 
man f. o. i tillfalle att konstatera den bestamda atskilnaden 
i geologiskt hanseende mellan gneisen och gneisgraniten trots 
deras stora petrografiska likhet. Yid Lahenpohja gastgifveri 
kan man tydligt se, huruledes den sednare upplyftat den 
forres skikter samt deri inskjutit pegmatitartade gangar, och 
nagra verst derifran finner man brottstycken af gneis inbad- 
dade i gneisgranit, hvars massa intrangt i de klyftor, som 
uppkommit genom styckenas sonderspjelkning. Den all manna 
riktningen ar afven har NV delvis NNV-lig eller N—S, och 
lutningen icke sallan ganska flack: sa t. ex. ar vid Gordela 
strykningen NY-lig lutningen 45° mot NO, samt nagra. verst 
fran Otsois strykningen N 30° V och lutningen 40°—20° mot 
SV. Denna flacka lutning hos gneisen synes vara mera all- 
man i ostra an i vestra Finland, och torde kunna stallas i 
samband med den relativt mindre utbildningen af gneisgra- 
