252 
nalerna bestraffar, sa aro de enl. all sannolikhet mikroliter, 
hvilka sasom bekant afven i andra bergarter blivit betrak- 
tade sasom organiska lemningar (se Zirkel; Die mikrosko- 
pische Beschr. der Min. u. Gest. 1873 p. 412). De af Pusi- 
revsky meddelade afbildningarna af sadana kanaler likna till 
det yttre fullkomligt de redan for blotta ogat synliga hel- 
mintartadt bojda kristallerna af ett troligen med termophyl- 
lit analog! mineral, som jag funnit i kalksten fran Svarta i 
Karis sarnt Pargas. 
For ofrigt antraffas i flere af sodra Finlands kalkste- 
nar gronfargade serpentinkorn, mer eller mindre regelbundet 
anordnade, hvilka icke sallan i genomskarning forete en tyd- 
lig rhombisk omkrets af nagra och 90° vinkel, sa t. ex. i 
Hasthags kalksten fran Svarta saint fran Stansvik vid Hel¬ 
singfors. I kalksten fran forstnamnda stalle aro kristallerna 
annu delvis oforiindrade och visa sig da besta af olivin , som 
genom sin karakteristiska grona farg och sin mer eller mindre 
langt gangna forvittring tydligt skiljer sig fran den brunroda 
och friska chondroditen fran samma stalle. Denna olivin, 
som sannolikt ansluter sig till den s. k. Boltoniten fran Mas¬ 
sachusetts, synes saledes vara en ganska vanlig foreteelse i 
den laurentiska formationens kalkstenar, ehuru den till folje 
af sin latta forvittring hittills blifvit forbisedd eller forblan- 
dad med gron chondrodit. Fran denna skiljer den sig emed- 
lertid genom sina mera enkla kristaller, hvilka sasom tydli- 
gen varande ursprungliga aro ett ogonskenligt bevis emot till- 
varon af den s. k. Eozoon, hvars organisation forutsatter ett 
sednare tillkommet mineral. — Haraf bestyrkes saledes Zir- 
kels asigt (1, c. p. 315) om serpentinens liarstammande fran 
olivin, afvensom de af honom o. a. (t. ex. af Perry och Bur¬ 
bank, Proc. of the Boston soc. of Nat. Hist. 1871) uttalade 
tvifvel om den organiska naturen af den s. k. Eozoon canadense. 
