253 
II. De primitiva formationerna i Kuopio Ian. 
Vid vagen mellan Ruskiala och Pelgjarvi kyrkobyar 
traffar man pa andra sidan om gneis-bergstrackningen mellan 
5:te och fide versten Iran forstnamnde ort ater pa clilorit- 
skiffer med NNV-lig strykning. Derpa folja andra skifferar- 
ter: glimmer skiffer och lerglimmer skiffer innehallande stauro- 
liter samt med i allmanhet sanima strykning, undantagsvis 
dock NNO-lig eller N—S. Haraf kan man sluta, att dessa 
skifferbildningar maste sta i sammanhang med den NNV 
derom vid Kemie i Tohmajarvi forekommande staurolitforande 
skiffern, sannolikt afven med de SO derom i Impilaks be- 
fintliga skiffer-bergarterna. Nagot NO om denna skifferzon 
lbper parallelt dermed en syenitbildning: man finner namli- 
gen en sadan med delvis NV-lig skiffringsriktning vid viigen 
mellan Pelgjarvi och Wartsila afvensom NNV om detta stalle 
v id Uusikyla (Niirala) samt annu vidare NNV derom vid Saa- 
ri °is, har dock blott i mindre mangd och mera dioritartad, 
uppskjutande i den yngre granit, som ogonskenligen varit or- 
saken till skifferbildningens uppresning (se prof. fig. 3 b). 
NO om denna syenitgranitzon, vid Wartsila, finner man ater 
den aldre gneisgraniten med i det narmaste enahanda skiff- 
nngsriktning som skifferbildningen och dess eruptiver. 
Hufvudbergarten i skilFerformationen vid Kemie ar glim- 
tnerskiffer, som dock ofvergar dels i lerglimmerskiffer (phyl- 
btskifi'er) dels i gneis, dels ock i hornblende- eller diorit- 
skiffer, samt inuesluter kortlar af qvarzit eller smarre lager 
a f qvarzrik skiffer. Af siirskilt intresse aro de deri fore¬ 
kommande mineralierna: grdnat , staurolit , andalusit (chias- 
t°lit) samt ett med ottrelit till det yttre ofverensstammande 
mineral, som jag derfore vill beteckna med namnet ottreli- 
t°id. Granaten forekommer i form af sma ganska val ut- 
