260 
om skifferf. i Tav. Ian, p. 4). En verklig gneis synes bar 
icke forekomma, atminstone ej i nagon storre mangd. 
Den till ifragavarande formation horande taljstenen ut- 
gores hufvudsakligen af bladig eller stralformig, gronaktig 
talk saint genomdrages af drummer af tradig, gragul talk. 
Tillsammans med denna forekommer chloritskiffer med strim- 
miga eller veckade skiktytor, ocb ofver dem hojer sig den 
skiffriga graniten, som saledes synes bilda en i NNV-lig rikt- 
ning gaende bergstock, omgifven af kristalliniska skifferbild- 
ningar, hvilka den genombrutit. 
Terrangen mellan Kasurila ocb loivola ar till stiirsta 
delen betackt. De fa blottade stailena forete en mer eller 
mindre tydligt skiffrig, ofta nagot porfyrartad gneisgranit. 
Narmare Toivola gaatgifveri visar sig verklig gneis, bestaende 
af omvexlande hornblende- ocb glimmergneis med N 50°—60° 
V-lig strykning samt genomdragen af pegmatit. Deremot 
bestar holmen midtemot detta stiille ater af skiffrig, fmkor- 
nig granit- eller rattare felsitporfyr ofvergaende i syenitgra- 
nit. Denna porfyrartade granit forekommer afven pa den 
midtemellan Toivola ocb Kelloniemi belagna bolmen, bar 
dock mindre skiffrig. Men da man ater betrader fasta lan- 
det tinner man emellan Kelloniemi ocb Kuopio anyo saval 
hornblende- som glimmergneis, bvilkas metamorfiska natur 
tydligen adagalagges af den deri pa sina stallen inlagrade 
kalkstanen , som ar fororenad af chondrodit, pyroxen , chlorit 
ocb glimmer. Skikternas strykning ar ONO-lig eller ock 
O—Y med 40°—50° sydlig lutning. 
Bergarten vid sjelfva staden utgores foretradesvis af 
gneisgranit , inneslutande storre ocb mindre brottstycken af 
saval glimmer- som hornblendegneis samt genomdragen af 
pegmatitgangar, som delvis aro mycket qvarzrika. Gneislag- 
rens strykning (och gneisgranitens skiffring) ar i allmanhet 
