274 
strykning. Atminstone ar detta fallet i terrangen NV om S:t 
Michel. Gneisen upptrader bar straxt soder om Kyykoski, 
som forenar Kyyvesi och Puulavesi, med N 15° O-lig stryk¬ 
ning, men denna utgor tydligen blott en inlagring i den har- 
stades annu upptradande syenitgraniten, karakteriserad af 
langstrackta i N 10° V-lig riktning gaende konkretioner. Den 
egentliga gneisterrangen kan namligen forst vid Harjumaa 
sagas taga sin borjan. Harifran fortsattes den anda, till S:t 
Michel med i allrnanhet ONO-lig strykning och NNV-lig lut- 
ning samt bestar dels af glimmer- dels af hornblendegneis, 
stundom inneslutande storre och mindre konkretioner eller 
sammanhopningar dels af hornblende dels af glimmer, dock 
af helt annat slag an de i syenitgraniten, samt med har och 
der forekommande lagergangar och stockar af granit. 
Ehuru nu salunda den allmanna riktningen hos gneis- 
straterna i S:t Michels lan i stort betraktadt kan antagas till 
NO-lig, sa finnas dock pa enskilda stallen stora afvikelser sa 
t. ex,, sasom ofvanfor blifvit namndt, i Heinola trakten, och 
likasa i trakten omkring Nyslott. De forhallanden, som pa 
sistnamnde ort betinga denna afvikelse, aro af stort intresse, 
och fortjena derfore en narmare redogorelse. 
Yid en allruan ofverblick af den primitiva formationen 
vid Nyslott tinner man, att den pa ett naturligt satt later 
fordela sig pa tvenne grupper: en yngre foretradesvis af 
hornblendegneis och hornblendeskiffer beslaende, hvilken bil- 
dar den holme, pa hvilken sjelfva staden ar belagen, samt 
en aldre, hufvudsakligen af glimmergneis bestaende, hvars 
skikter halfkretsformigt omgifva den forra. Gneisskikternas 
strykning sir namligen oster om staden ONO-lig med 30° lut- 
ning i NNV, men blir soder derom 0—V-lig eller VNV-lig 
samt vester derom NV-lig delvis t. o. m. N—S-lig med 30°—■ 
40° lutning mot NO och 0. Det hela bildar alltsa en mot 
