277 
olika fordelningen utaf hornblende och pyroxen. Vanligen 
kail man sarskilja tre lager: ett svart af hornblende be- 
staende, ett graft af hornblende och pyroxen tillsammans 
samt ett gront af pyroxen ensarn, af hvilka den sistnamnda 
t. f. af sin storre kalkhalt ar mest forvittrad samt ofta bil- 
dar den inre karnan, hvilken ocksa icke sallan ar nastan 
helt och hallet bortvittrad. De erinra f. 6. mycket om de 
i den siluriska skiffern vid Christiania fdrekommande mer- 
gelbollarna och aro val ock uppkomna genom metamorfos 
af dylika konkr. bildningar. — Namnda hornblendeskifferter- 
rang bildar den naturligaste eqvivalenten till den ofre lau- 
rentiska formationen i Canada *) (se Esq. geol. du Canada 
1867, p. 6). 
Anmarkas kan betraffande hornblendeskifferns (inch 
bornblendegneisens) forhallande till glimmergneisen, att la- 
ger af den sistnamnda synas pa ett stalle uti den forra och 
tvartom, ett forhallande som pa satt och vis bildar ett mot- 
stycke till upptradandet af lager utaf den ena silurformatio- 
nen i den andra uti Bohmens silurbassin (sil. kolonier enl. 
Barrande). 
Utom dessa bergarter forekomma vid Nyslott annu 
andia, som till utseendet forete likhet dels med den ofvan 
namnda hypcritartade bergarten vid Ladoga, dels med den 
gronstensartade i kalkstenen vid Ihalais. Dessa aro val att 
doma af de stratigrafiska forhallandena till storsta delen erup- 
L'a, men torde dock till en ringare del bora betraktas sa- 
som metamorfiska, namligen da de forekomma i kontakt 
me d kalksten a ena sidan och granit a den andra, genom 
*) Saledes icke gneisgraniten sasom jag tillforene (Om skifferf. i 
Tav ' lan P- 23) antagit pa grand af den obestamdhet, som vidlader Ca- 
M adas s. k. ofre iaur. formation. 
