285 
Bihang: 
Om ostra Finlands posttertiara bildningar. 
De posttertiara bildningarna erbjuda trots sin ofverhuf- 
vudtaget temligen stora enformighet knappast mindre svar- 
losta problem for den geologislca forskningen an fallet ar med 
de primitiva. Under det att de mellanliggande sedimentara 
(primara, sekundara och tertiara) formationernas geologi kan 
sagas vara till sina allmannaste grunddrag faststald, sa ar 
kannedom om de aldsta och yngsta formationerna annu allt 
fortfarande i sin borjan. Orsaken hartill ligger val liufvud- 
sakligen deri, att de sednare formationernas bildning i all- 
manhet fbrsiggatt under rnera komplicerade forhallanden an 
de fbrras. Under det att de sedimentara pa fa undantag nar 
blifvit bildade af vattnet ensamt, hafva de primitiva forma¬ 
tionernas bildning fororsakats icke blott af vatten i flytande 
utan ock i gasform, saledes under inverkan af en hog var- 
megrad och starkt tryck, samt de posttertiara ater saval af 
vatten som is, hvilka tvenne aggregationsfonner i afseende 
pa sina geologislca verkningar forhalla sig sa vasendtligt olika, 
att de i detta hanseende maste betraktas sasom tvenne slcilda 
bildningar. Det ar tydligt, att detta maste foranleda en storre 
mangfald af hypotheser och olika asigter i afseende pa de 
primitiva och posttertiara formationernas geologi, allt efter 
den storre eller mindre andel, som de resp. forskarne anse 
det ena eller andra agentiet hafva baft vid bilningen af ifra- 
gavarahde formationer. Likasom vid forklaringen af de pri- 
mitiva formationerna an vattnet an varmet blifvit tillerkandt 
en storre betydelse, sa hafva vid uttydningen af de postter¬ 
tiara formationerna en del forskare tilldelat vattnet, andra 
ater isen en ofvervagande rol. 
