294 
Nagot norr om Salpausselka loper parallelt dermed en 
mindre asbildning, hvars vestliga anda utgores af de ofvan- 
namnda sma parallelasarna vid Anianpelto. Denna utmar- 
ker en sednare standpunkt af glacierens utstrackning. Denna 
hade dragit sig tillbaka och sannolikt afven hafvet, allden- 
stund man rnaste antaga, att det ar isens tryck, som foror- 
sakat landets nedsankning, sasom fallet for narvarande sy- 
nes vara tned Gronland. Ocksa talar den inre byggnaden af 
asarna vid Anianpelto, som betydligt skiljer sig fran den af 
asen vid Lahtis, for att de bildats under belt andra forhal- 
landen. De forra forete i allmanhet en vida storre regel- 
bundenhet an den sednare. Vi hafva saledes skill att be- 
trakta ieke hafvet utan de i och genom isens afsmaltning 
uppkomna sjoarna sasom verksamma vid deras bildning. Den 
deri forekommande skiktade leran (1. c.) skulle saledes icke 
vara en egentlig glacialleru utan en denned eqvivalent sot- 
vattensbildning. 
Deremot bor viil den hvarfviga grablaa leran i Wuok- 
sen-dalen betecknas sasom en verklig, marin glaciallera, af- 
satt under den tid, da Finska viken stod i forbindelse med 
ishafvet. Anmarkas kan i sammanhang harmed att i Jaas- 
kis mergel uppgifves forekomma, sa framt det icke dermed 
forhaller sig sasom med den af Holmberg (1. c. p. 121) an- 
forda uppgiften om snacktnergels forekommande vid Jyvas- 
kyla, som dock af Krapotkin (1. c. p. 18) och afven af mig 
forgafves blifvit eftersokt. — I alia handelser synes dock 
Wuoksen-dalen fortjent af en narmare undersokning i af- 
seende pa de posttertiiira bildningarna. 
Den ofvanpa denna glaciallera hvilande bruna akerle- 
ran maste ater blifvit afsatt sednare under en tid, da for- 
bindelsen med ishafvet redan var afbruten. Den utmarker 
salunda det tredje (yngsta) skiftet af diluvialtiden, bildande 
