26 
ej gifva denna reaktion någon verklig genomgripande 
betydelse. Troligen spela för det fall, hvarom nn är 
fråga, de nyförvärfvade egenskaperna af hårdhet och 
stoft-impregnation de vigtigaste rolerna. Detta gäller 
naturligtvis äfven för lafvarne, när de hunnit längre i 
sin utbildning, då de nog också direkt påverkas af 
underlaget, t. ex. hos de arter, som ega ett mera kom- 
pliceradt rotsystem, vid utbildningen af detta; men jag 
skall längre fram söka visa, hur de efter groningen 
understundom tyckas ställa sig ganska oberoende af 
underlagets beskaffenhet. 
Att hos relativt rått virke några för stenlafvarne 
direkt skadliga egenskaper skulle finnas, kunde ju fram¬ 
hållas som en möjlighet. Professor Th. Fries har på¬ 
pekat, att de hos barrträdsvirke förekommande har- 
zerna möjligen kunna verka skadligt på de groende 
stenlafvarne. På ytan af det barrträdsvirke, der nu 
stenlafvar uppträda, äro också harzerna utlakade. 
Men verkar denna virkets förändring endast ome¬ 
delbart på de främmande nykomlingarne och deras 
lifsfenomen? Hafva t. ex. ej dessa lafvar under sin 
utveckling några fiender, kvilkas uppträdande kanske 
kan regleras genom substratets förändringar? 
Vi taga äfven här groningen af en soredîe eller 
ascospor till utgångspunkt. 
Till en början kunna ju ofta andra lafvar fin¬ 
nas på platsen, hvilka ej lemna nykomlingarne till¬ 
fälle att utbreda sig utan i stället förkväfva och döda 
dem, hvarjemte konkurrens emellan dem sjelfva alltid 
bör verka gallrande. Dessa ännu så godt som out¬ 
redda förhållanden spela nog en ej så liten betydelse. 
Men det finnes dock alltid en massa bara fläckar, på 
hvilka de groende individen kunna utveckla sig utan 
att behöfva kämpa med dessa konkurrenter. Men ej 
ens här få de vara i fred; en hel mängd andra orga¬ 
nismer ställa sig hotande mot det lif, som söker sig 
en plats bland dem. Hvar och en, som försökt odla 
