3 
Ej minst upplysande i föreliggande hänseende är 
den åsigt, som numera allmänt är den rådande angå¬ 
ende tillkomsten af sådana affärgningar eller fläckar, 
hvilka vanligtvis gå under namn af sol- eller bränn¬ 
fläckar, och hvilka ej så sällan — numera dock mindre 
ofta än förr — återfinnas uti våra växthus på bladen 
af åtskilliga växtarter. 
Brännfläckar å blad hafva redan sedan gammalt 
varit kända och man torde till och med kunna säga, 
att de omnämdes oftare i den äldre än i den nyare pato¬ 
logiska literaturen 1 ). Grranskar man de framställnin¬ 
gar, som hittills gjorts i fråga om dessa fläckar, har 
man låtit begreppet brännfläck omfatta alla sådana af¬ 
färgningar af kufvudsakligen bladväfnad, som på ett 
eller annat sätt åstadkommits medelst en relativ hög 
värmegrad, som utifrån störande inverkat på den cellu¬ 
lära bygnaden. Denna enhet uti uppfattningen är för 
resten naturlig, då sjelfva namnet förutsätter en sådan 
förklaringsgrund. Deremot hafva gränserna för hvad 
som verkligen inbegripits under benämningen bränn¬ 
fläck ej alltid varit desamma, i det stundom hiträknats 
patologiska förändringar, som visserligen förete stor 
yttre likhet med verkliga brännfläckar, men som helt 
visst förutsätta ett helt annat uppkomstsätt. Vi skola 
också längre fram blifva i tillfälle att beröra dessa för¬ 
hållanden och dervid vinna bekräftelse på, att växtpa- 
tologerna haft en ganska skiljaktig uppfattning i detta 
hänseende. Äfven råder stor olikhet i åsigter beträffande 
medlen, genom hvilka förbränningen åstadkommes, eller 
sättet, på hvilket densamma sker. De skilda författare, 
som i skrift berört dessa frågor, hafva sålunda begag¬ 
nat sig af olika förklaringssätt. Ursprungligen torde 
man, beträffande yttre anledningar, hafva riktat sin 
uppmärksamhet på förekomsten af s. k. blåsor eller 
1 ) De Candolle, physiol, veget. III, sid. 1118—1114. 
% 
