68 
mot skaftet, i öfrigt 5-vinklig med naggade, trubbiga 
flikar. Längre upp på stjälken är bladskifvan rundadt 
5-vinklig med mer eller mindre hjärtlik bas och trub¬ 
biga eller obetydligt spetsiga flikar. Stipier lancettlika, 
spetsiga och i-kanten håriga. Blommor talrika i blad¬ 
vecken, mycket kort skaftade. Ytterfoderblad jämn- 
bredt lancettlika, håriga. Fodret klufvet i äggrundt 
triangulära, spetsiga och i synnerhet i kanten håriga 
flikar, som vid fruktmognaden något tilltaga i storlek 
och sluta sig tillsammans öfver frukten. Fruktfoder- 
skaft mycket kortare än fodret, gleshåriga. Kronblad 
vanligen blekt purpurfärgade, omkring 1 */ 2 gånger 
längre än fodret, i spetsen tvära eller svagt urnupna 
med på sidorna glatt klo. Delfrukter glatta, på ryggen 
svagt tvärrynkiga och i kanterna tandade. 
Denne art, som genom de nedhängande nedre bla¬ 
den får en viss stelhet i sin habitus, varierar knappt 
märkbart, men går det oaktadt i de botaniska trädgår- 
darne under flere olika namn (M. hederacea, commu¬ 
tata etc.). 
Malva pulchella Bernh. (Sel. sem. h. erfurt. p. a 1832 N:r 8). 
” Caule erecto glabriiiscido, foliis cor dato- suborbiciüatis, 
petiolis latere superiore densius pilosis foliorum lamina 
longioribus , floribus in axillis glomeratis sessilibus pedun- 
culatisque, petalis calyce subduplo longioribus, coccorum val¬ 
vis glabris immarginatis angulis denticulatis dorso sublce- 
vibus .” Ledebour, Flora Kossica, I, p. 437. 
Stjälk nedtill glatt, upptill gleshårig, upprät och 
grenig; nedre grenar mer eller mindre utspärrade. Blad¬ 
skaftet vid spetsen försedt med en 2 à 3 mm lång led, 
som på undre sidan är mer eller mindre tydligt rynkig 
på tvären (tydligare ju mindre vinkel bladskifvan 
bildar med bladskaftet). Den anatomiska byggnaden af 
leden är en helt annan än i bladskaftet nedanför leden 1 ). 
*) Se Vöchting, H., Ueber die Lichtstellung der Laubblätter. 
In: Botanische Zeitung, 1888. I denna uppsats måste namnet 
Mcdva verticillata L. ändras till M . pulchella Bernh. 
