69 
Närmast innanför epidermis finnes åtminstone på ledens 
undre sida en nästan likformig, parenkymatisk väfnad, 
i det att assimilationsväfnad och kollenkym saknas. 
Ledningssträngarne bilda vid midten af ieden omkring 
en kollenkymartad märg en sluten central krets, om- 
gifven af en sammanhängande stereo m-mantel af kollen- 
kymatisk natur. Bladskaftet i allmänhet längre än 
skifvan, på de nedre bladen ända till 2 gånger längre. 
Bladskifvan vanligen på båda sidor gleshårig, såsom 
utbildad temligen -plan och bildande med leden en rät 
eller nästan rät vinkel och intar hufvudsakligen genom 
rörelser i leden ett vinkelrätt läge mot ljusstrålarne. 
Bladskifvan, äfven på de nedersta bladen, rundadt hjärt¬ 
lik med intryckt bas, 5- (7-) vinkligt flikad med på de 
nedre bladen trubbiga på de öfre spetsiga, i kanten 
naggade flikar, som till sin längd i förhållande till 
bladskifvans äro något vexlande. Blommor mindre 
talrika och fru k tfod erskaft något längre än hos M. 
verticillata. Några få fruktfoderskaft äro längre än 
fodret. Kronblad obetydligt — dubbelt längre än fo¬ 
dret. Delfrukter i kanten mindre tydligt tandade. För 
öfrigt som M. verticillata. 
Denne art eller kanske snarare artkomplex odlas i 
de botaniska trädgårdarne i en mängd former, som 
högst obetydligt skilja sig från hvarandra förnämligast 
genom olikhet i stjälkens färg, bladens grönska, blad- 
flikarnes och blommornas storlek. Dessa former synas 
vara ”samenbeständig 7 *' d. v. s. behålla sig konstanta 
genom frösådd, men äro genom serier af former så 
förbundna med hvarandra, att de svårligen kunna ur¬ 
skiljas genom allmänna gröfre karaktärer. Jag betviflar 
likväl icke, att man vid ett noggrannare studium af 
dessa former skall kiinna urskilja arter eller underar¬ 
ter *) på samma sätt som t. ex. inom slägtet Hieracium, 
men jag tror också, att arterna eller underarterna i 
Ö Detsamma torde äfven gälla om de odlade formerna af 
Malva silvestris. 
4 
