112 
neum, Viola hirta, Epilobium roseum och E. parviflorum, 
Mercurialis, Catabrosa, m. ii, 
Utan tvifvel är vegetationen vid Bölet att upp¬ 
fatta som en relikt. Såsom en af orsakerna till att den 
kunnat trots områdets obetydlighet så kraftigt bestå 
och hålla sig jemf. fri från inkräktare är att framhålla 
berggrundens beskaffenhet, hvilken på detta ställe ut- 
göres af en lös, talk- och klorithaltig, starkt värme- 
absorberande glimmerskiffer, hvilken går i dagen på 
flere ställen i än game. 
Den 13 Nov. 1890. 
1. Kand. C. G. Westerlund lemnade en öfversikt och 
demonstration af Ronneby tr aktens Hier acief ormer hvars inne¬ 
håll kommer annorstädes att publiceras. 
2. Kand. Borgström förevisade en del mer karakteri¬ 
stiska växter från Stora och Lilla Karlsö, isynnerhet 
från den senare. 
% 
3. Kand. Sernandeb redogjorde för veget ationsför- 
hållandena på Stora Karlsö, som han besökt denna sommar. 
4. Amanuensen Seth förevisade exemplar af Sphagnum 
Wulfianum Girgens., tagna nära Upsala af studeranden Ro¬ 
bert Fries. Mossan var ny för Upland, och fyndorten af 
synnerligt värde för kännedomen om densammas utbredning. 
5. Kand. Nyman visade former af Corylus avellana 
s är sk. f. 1 acini at a, tagna i Regna s:n af Östergötland. 
Den 27. Nov. 1890. 
1. Ett exempel på menniskans inflytande på 
florans utveckling. 
Af Gust. O. A:n Malme. 
Att menniskan afsigligt eller oafsigtligt kraftigt 
ingriper i florans utvecklig, är allmänt bekant. Detta 
hennes ingripande är hufvudsakligen af nivellerande 
beskaffenhet, sträfvar att borttaga de olikheter, som 
förefinnas i vegetationens sammansättning, mellan i 
