127 
Var. o. hcematolepis Dr., hvilken kan anses som 
föregåendes arktiska form, gående åt C- rigida (Nord¬ 
land, Grönland), karaktäriserad af sin grofva växt och 
svartaktiga axfjäll utan borstudd; ett slags medelform 
till var. 1 är Tlnidensis Th. Fr. med lång borstudd. 
Var. 4. concolor Dr. (under C. filipendula ), stående 
till föregående i samma förhållande som v. personata 
till C . acuta ; tyckes mer spridd (Grönland, Island, Fär- 
öarne, Hvita hafvet, Beringshaf), mest storväxt af alla 
formerna. 
Underarten *mutica är vida mindre mångformig 
och kan delas i: 
Var. 1. subspathacea Dr., lågväxt och späd med 
något spetsade axfjäll, motsvarande var. borealis af 
föreg. subsp. samt C. Goodenoughii; vanligast är den 
ofvan omtalade dvärgformen curvata ; mer högväxta, 
men ytterst spensliga former (ex. H. N. f. 10, n. 80) 
svara mot v. juncélla och sammanslogos med denna af 
Wahlenberg under namn af C . aquatilis ß nardifolia\ 
lågväxta, gröfre former med mörka, mer kortskaftade 
ax, härmande hufvudformen af Q. Goodenoughii , utgöra 
den verkliga C . reducta Dr. 
Var. 2. flavicans Nyl., mer hög och grof, härmande 
C. aquatilis och ej sällan svår att skilja från denna; 
synes sällsynt (Kolahalfön—Nordland). 
De talrika mellanformer, som förbinda C . salince 
formområde med öfriga C . distigmatic œ , äro åtminstone 
till största delen hybrider. Här följer en öfversikt 
öfver dem: 
A. C. aquatilis x salina. 
1. aquatilis x cuspidata = G . halophila Nyl. (H. N 
f. 12, n. 86), tyckes vara den vanligaste af alla hybrider 
inom distigmaticœ-g ruppen, ger, i motsats mot alla de 
andra, ofta nog en eller annan väl utbildad frukt. En 
annan hybrid mellan samma föräldrar är säkerligen C. 
halophila *affinis Nyl. (= C. aquatilis cuspidata H. N. f. 
12, n. 85), funnen flerstädes vid Hvita hafvet, under 
