■ 
165 
som representera mycket outvecklade dvärg- 
skott 1 ). 
f. Bladen på årets långskott 1 enstaka, men på 
äldre grenar samlade i mångbarriga knippen, 
g. Blad ettåriga. 
h. Blad under hela växtperioden gröna eller 
kort före affallandet gulnande: Larix Link. 
hli. Blad om hösten guldgula långt före affal¬ 
landet: Pseudolarix G-ord. 
gg. Blad fleråriga: Cedrus Link. 
ff. Alla blad 1 ) (förutom de på den unga frö¬ 
plantan befintliga 2 ) samlade i 2-5-barriga 
knippen : Pinus Tourn. ‘ 
dd. Knoppfjäll jämförelsevis få; stam hartsfattig 
eller mindre hartsrik. 
e. Bladskifva vid basen afsmalnande till ett tyd¬ 
ligt, ehuru mycket kort skaft; smågrenar ej 
affallande. 
f. Bladets undre sida grön (ljusare än den öfre, 
men aldrig hvit); de tuggade bladen beska 
utan terpentinsmak: Taxus Tourn. 
, ) Vi begagna termerna långskott och kort - eller dvärgskott 
(motsvarande de tyska, ” Langtriebe ” och ” Kurztriebe ”) hellre än 
långgrenar och dvärggrenar samt våga för öfrigt föreslå följande 
distinktioner. Skott kallas de delar af stammen, som under hvarje 
särskild växtperiod skjutit fram, årsskott de under sista året ut¬ 
vecklade stamdelarna, toppskott den primära stammens och gren- 
skott de sekundära, tertiära o. s. v. stammarnas årsskott. Topp¬ 
skottet är, åtminstone hos konifererna, alltid ett långskott (hvilket 
tydligtvis ej kan kallas långgren!), men grenskotten äro antingen 
långskott eller dvärgskott. 
2 ) Här afses endast de assimilationsdugliga bladen eller barren, 
hvilka verkligen fungera såsom blad, ej dessa små hinnartade fjäll, 
hvilka från morfologisk synpunkt utgöra långskottens primära 
blad hos Pmws-släktet. 
') Högst anmärkningsvärdt är, att barren å fröplantans pri¬ 
mära stam hos alla tallarter äro enstaka och spiralställda, liksom 
hos de granliknanda barrträden. 
