* 166 
ff. Bladets undre sida (isynnerhet i yngre till 
stånd) företeende två breda, hvita ränder, 
som vid förstoring upplösas i en stor mängd 
radvis ställda klyföppningar; blad med ter¬ 
pentinsmak: Cephalotaxus S. & Z. 
ee. Bladskifva utan tydligt skaft nedlöpande på 
stammen; ett stort antal smågrenar (årets 
dvärgskott) om hösten affallande: 
Taxodium Rich. 
cc. Knoppar nakna. 
d. Blad smala, syl- eller nålformiga. 
e. Blad styfva, framåtriktade. 
f. Blad 3—7 mm. långa, ordnade i 3 svagt spi¬ 
ralvridna rader (”parastiker”) : Sequoia Endl. 
ff. Blad 8—20 mm. långa, ordnade i 5 rader: 
Cryptomeria Don. 
ee. Blad mjuka, nästan rätvinkligt utstående, — 
12—25 cm. långa: 
Crytomeria elegans Hort., ”fixerad primor- 
dialform” af Cryptomeria japonica Don. 
dd. Blad breda, aflångt triangelformigt 1 ansett- 
lika, — tättsittande, styfva, stickande, enkel¬ 
nerviga: Arten imbricata Pav. af Araucaria Juss. 
bb. Blad strålnerviga 3 ), långskaftade, — ettåriga, 
med uppåt bredt vidgad skifva, som i öfre kan¬ 
ten är inbuktad eller dikotomiskt flikad : Ginkgo L 
aa. Blad motsatta eller hr ans ställda. 
b. Blad motsatta (2 och 2) eller ställda i 3-taliga, 
högst 4—5-taliga 4 ) kransar. 
3 ) Med strålnerviga blad förstå vi sådana, hos hvilka ett stort 
antal lika starka, ogrenade eller dikotomiskt förgrenade nerver 
strålformigt utgå från bladskifvans bas mot dess uppåt vidgade 
kant. Dylik bladnervering förekommer, förutom hos Ginkgo och med 
den besläktade fossila koniferér, företrädesvis hos vissa polypodiacéer. 
4 ) Fyr- och femtaliga bladkransar förekomma normalt endast 
hos unga, ännu med nål- eller syllika barr försedda exemplar af 
Cupressus- arter (t. ex. C . funebris Endl.), hvilka dock knappt kunna 
räknas till Skandinaviens frilands-koniferer. 
