179 
angusta , oblonga —late lanceolata (obtusa vel + acuminata) 
in petiolum admodum longum aliquantum decurrentia, 
subtus parce pilosa , costa parce stellata, supra fere epilo- 
sa, præsertim deorsum baud profunde dentata. Invo¬ 
lucra admodum pilosa , liaud multum floccosa, parcissime 
glandulosa (glandulis curtis gracilibus), squamis inæqua- 
iibus acutis — acuminatis, apice nudo sæpe colorato . Pedi- 
celli recti vel incurvati, floccosi, parce glandulosi , epilosi vel 
parcissime pilosi. Styli lutei. 
Anda till 6 dm. bögt, lifligt ljusgrönt. De inre 
basala bladen äro oftast trubbiga med kort udd, sär- 
skildt mot basen tätt men grundt tandade (tänderna 
rakt utstående eller något framåtrigtade) ocb något 
nedlöpande på skaftet, som är ungefär af skifvans längd. 
Stjelkbladet, om sådant finns utveckladt, är fästadt vid 
eller något öfver stjelkens midt ocb bar ungefär samma 
form som de inre basala bladen. På undersidan är det 
något stjernbårigt. Korgarne äro temligen få (3-6)- 
Holkarne äro cylindriska med afrundad bas, omkr. 10 
mm. långa ocb 5 mm. breda, klädda af temligen rikli¬ 
ga, långt svartfotade bår, bland bvilka sparsamt finnas 
korta glandler. Stjernluddet är jemnt fördeladt ocb 
ganska glest. Holkfjällen (de mellersta) äro omkr. 8,s 
mm. långa ocb något öfver 1 mm. breda, med nästan 
raka sidor, skarpt tillspetsade ocb i spetsen vanligen 
rödbruna. Blommorna äro talrika ocb lifligt gula (i 
skugga något ljusare). Akladiet 15—30 mm. långt. 
I gles skog eller på nägot buskbevuxna ängsbackar, 
tillsammans med H. * sarcophyllum Stenstr. m. 11., fler¬ 
städes i St. Malms skogbygd. 
Påminner i flera afseenden, särskildt genom de smala 
bladen, om H. * arrosum Stenstr. men är skild från den¬ 
na genom indumentet, de ljusa stiften, smalare bolk- 
fjäll o. s. v. Sannolikt bör den ställas i närbeten af 
H. * sagittatum Lbg. ocb H. * expallidi forme Dahlst. 
II. silvaticum (Li) Almqv. 
* remanens n. subsp. 
