189 
antherozoider än med de vanliga sporerna 1 ). Något 
stöd för den uppfattningen, att de vore hanliga köns- 
kroppar, erhölls först genom Stahls upptäckt af ett 
organ hos Collemaceerna, hvilket han betraktade såsom 
deras honorgan och kallade det carpogon 2 ). Den ne¬ 
dre sporsäckbildande delen af detta organ kallade han 
ascogon och den öfre ofvan bålens yta något utskjutan¬ 
de delen trichogyn, På trichogynet fann han sperma- 
tier fästade och" hos Collema niicropliyllum Ach. iakttog 
han äfven, att en liten kanal hade bildats mellan sper- 
matiet och trichogynet, och antog, att en befruktning 
härvid egt rum. Då dessutom försök att få lafvarnes 
spermatier att gro och utveckla en lafbål dittills hade 
misslyckats, tillskref han dem uteslutande en hanlig 
könsfunktion. Många författare drogo dock denna de¬ 
ras funktion i tvifvelsmål, ty dels kände man lafvar, 
som saknade spermogonier och dock utvecklade rikligt 
med apothecier, dels talade deras uppkomstsätt för co- 
nidienatur. Spermatiefrågans slutliga lösning tillkom¬ 
mer A. Möller, som 1887 offentliggjorde de epokgörande 
resultat, till hvilka han kommit genom odling af laf¬ 
varnes spermatier efter Brefelts metod 3 ). Han odlade 
spermatier tillhörande åtskilliga crusta-lafvar i lämplig 
näringsvätska och lyckades dervid icke blott att få dem 
att gro, utan äfven att utbilda en bål, som med un¬ 
dantag af saknaden af gonidier, i hvilkas ställe nä- 
ringsvätskan tjänstgjorde, var fullkomligt lik den, från 
hvilken de blifvit tagne. Då de lafvar, med hvilka han 
experimenterade, tillhörde vidt skilda familjer inom bå¬ 
de de discocarpa, coniocarpa och pyrenocarpa lafvarne, 
4 ) L. c. p. 222. 
2 ) Stahl, Beiträge zur Entwickelungsgeschichte der Flechten. 
Heft. 1. lieber die geschlechtliche Fortpflanzung der Collemaceen, 
mit 4 Tafeln. Leipzig 1877. 
3 ) Möllek, A., Ueber die Cultur flechtenbildender Ascomyceten 
ohne Algen; Untersuchungen aus dem botanischen Institut der 
Königl. Akademie zu Münster i W. 1887. 
