227 
föga beaktade spörsmålet om de förändringar, vår flora 
undergår under vegetationsperiodens senare del. 
Det visade sig snart, att de nya skott, livilka 
utbildas på sensommaren eller hösten, till sin utbild¬ 
ning och sitt uppkomstsätt förete de mest omvexlande 
komplikationer. De kunna vara såväl fruktifikations-, 
föryngrings- som assimilations-skott och äro med högre 
eller lägre grad ' af prolepsis och opsigoni utgångna 
från skilda partier af något äldre skott med vexlande 
kvalifikation. Dör att bringa någon öfversigt af dessa 
invecklade förhållanden har jag i en skematisk tabell 
sammanfört de olika fall af proleptiskt och opsigont 
utbildade skott, som jag under augusti och september 
1890 varit i tillfälle att iakttaga i de ofvan nämda 
barrskogarne och på de efter dem uppkomna fallen. 
För att gifva en antydan, om huru pass vanliga dessa 
olika fall äro i förhållande till hvarandra och om i 
hvilken tidsföljd de uppträda, har jag utvalt 38 styc¬ 
ken 30—80 cm långa toppar af Linnœa- rankor, in¬ 
samlade under denna tid, och bifogar efter hvarje 
fall, hvarpå det respektive rank-fragmentet erbjuder 
exempel, det dertill hörande numret. 
A) Exemplar, insamlade på skilda punkter mellan 
Vissboda och Lerbäcks kyrka i gamla pineta hyloco- 
miosa , mer eller mindre stadda i öfvergång till abiegna 
Ifiylocomiosa 
-Bidrag till den medelsvenska höstflorans morfologi och 
biologi. Bot. Notiser 1883. På tyska i Bot. Centralblatt. Bd. 
XIII. 1883 p. 251—253. 
Större delen af de termer, under hvilka här Linnceas organo- 
grafi och biologi behandlas, tages här i samma betydelse som i 
dessa afhandlingar. 
I dem finnas flere af de proleptiska och opsigona fall, som i 
den följande skematiska öfversigten meddelas, förut beskrifna. Ett 
par, till hvilka jag ej i Nerike funnit motsvarigheter, upptagas 
för fullständighetens skull. 
