237 
I fråga om opsigoni är Wittrocks erfarenhet från 
dessa trakter den (Bot. Not. 1878 pag. 127), att op- 
sigona fruktifikationsskott ej äro just sällsynta likaså 
assimilationsskott. Någon gång har han funnit till 
och med föryngringsskott opsigont utvecklade och då 
alltid ur axillär knoppar. Opsigon utveckling af ter¬ 
minalskott har han aldrig iakttagit. 
I sin uppsats om höstflor an räknar han Linnœa 
till de växter, som efter regel hvarje år ega metan- 
thesis. 
Att opsigoni för uppbyggandet af Linnœas skott¬ 
system har föga betydelse, då föryngringsskott så yt¬ 
terst sällan uppkomma på sådant sätt, har nyss fram¬ 
hållits. Vi fästa oss derför ej mera der vid, utan öf- 
vergå till de för Linnæas skottbyggnad så vigtiga 
proleptiska företeelserna. 
”Proleptiskt utvecklade fruktifikationsskott äro 
i hög grad sällsynta. Blott två exempel på dylika 
har jag förmått uppleta” säger Wittrock i denna tid¬ 
skrift 1878 pag. 86. Att döma efter hans afhand¬ 
ling om höstfforan, tyckes han sedan hafva funnit 
några fler exempel. 
Enligt samma författare (Bot. Not. 1878 pag. 
85—86) äro i de landskap han undersökt proleptiska 
assimilationsskott ganska vanliga, men prolep tiskt ut¬ 
vecklade föryngringsskott temligen sällsynta. 
Sådant skulle enligt Wittrock förhållandet vara 
i Dalsland, Yermland och Upland. 
Hvad jag sjelf sett i detta hänseende utom de 
här meddelade erfarenheterna från södra Nerike är 
ytterst obetydligt. Det kan förtjena nämnas, att jag 
i norra delen af samma provins i ett pinetum hyloco- 
miosum på rullstensgrus vid Karlslund nära Örebro den 
9 september 1890 iakttog ganska starkt proleptisk ut¬ 
veckling hos Linnæa-r ankorna. Bland de olika sla¬ 
gen af proleptiska grenar antecknades : fruktifikations¬ 
skott ur ett af de två öfversta örtbladvecken på årets 
