‘239 
vudaxel, finnas ett par små proleptiska assimilations¬ 
skott (b). 
Det torde ej heller kunna förnekas, att den öf- 
vermåttan rika omvexling i de proleptiska fenomenen, 
som Linnæa företer i dessa Lerbäcks-skogar, afgjordt 
sticker af mot den fattigdom, Wittrock i detta hänse¬ 
ende funnit vid sina noggranna undersökningar på 
dalsländskt, vermländskt och upländskt material. Hvad 
kan grunden härtill vara? 
Orsakerna till prolepsis i allmänhet äro långt 
ifrån nöjaktigt utredda. 
Så mycket vet man dock bland annat, som t. ex. 
G. Jacob **) angående den proleptiska höstblomstringen 
med styrka framhåller, att starka höstregn (särskildt 
efter en torr försommar) framkalla proleptiska feno¬ 
men. (Den exciterande inverkan, som vissa klimati¬ 
ska faktorer utöfva på de proleptiska företeelserna, 
göra sig antagligen också märkbara på de opsigona 
genom att bringa vissa proventivknoppar, som hvi- 
lat kortare eller längre tid, till utveckling.) 
Trakterna vid och strax ofvan Yetterns nordspets 
utmärka sig för stark nederbörd. Af de meteorologi¬ 
ska observationerna från 28, jemt öfver hela Sverige 
fördelade stationer, hvilka Rubenson sammanställt *), 
framgår att näst Göteborg, Venersborg och Halmstad 
under perioden 1860—1872 det från Lerbäcks kyr¬ 
ka 12 kilometer S V. belägna Askersund fått på 
sin lott det största medeltalet af årlig nederbörd, nem- 
tigen ej mindre än 619,2 mm. På alla stationerna 
har största nederbördsmängden fallit i augusti. Äfven 
september utmärker sig i detta hänseende genom hö¬ 
ga siffror. Medeltalet af den i Askersund fallna ne¬ 
derbördsmängden under augusti månad blir för de 
*) — Untersuchungen über zweites oder wiederholtes^Blühen. 
Inaug. Dissert. Giessen 1889. 
**) — Nederbördsmängden i Sverige. K. Sv. Vet. A. Handl. Bd. 
— XIII. N:r 10. 
