252 
i 
varit en stor lagun, i hvilken Köpinge-ån utflöt och 
i hvars bräckta vatten en rik mollusk fauna (1. c. sid. 
16) lefvat. Här har Najas marina L. vuxit i oer¬ 
hörda kvantiteter, ty i snäckgyttjan, som bildar mos¬ 
sans underlag, finnas fröna i tusenden och åter tu- 
senden. 
4. Löberöds mosse. Med detta namn tror jag 
det stora norr om Ystads—Eslöfs jernvägen vid Bjer- 
sjölagårds station belägna mossområdet (391 f. ö. h.) 
bör betecknas. I dettas sydöstra hörn insamlade jag 
en gång en del frön, utaf hvilka den öfvervägande 
delen härstammar från N. marina L. 
5. Eslöfs mosse vid stationen af samma namn 
på jernvägslinien mellan Malmö och Stockholm. Från 
denna mosse finnes i mina 1889 gjorda samlingar ett 
frö af N, marina L. Att ej flera förekomma här så¬ 
som på öfriga ställen, torde bero på att insamlingen, 
på grund af ofullständig dränering af mossen, måst 
verkställas nära kanten, der växten antagligen ej 
vuxit, utan endast enstaka frön genom yttre agentiers 
invärkan förts. Det nämda fröet fans i furulagret. 
Emellertid torde, på grund af de 1. c. sidd. 5 och 10 
närmare utredda förhållandena och på grund af den 
enstaka förekomsten, ej den slutsatsen dragas att Najas 
redan invandrat under furuvegetationens period. Detta 
är visserligen möjligt, men ej säkert. Under ekens 
tid fans den emellertid rikligt utbredd. 
Dessa äro de lokaler, från hvilka jag i Sverige 
känner Najas subfossil; hvarken i nordvestra Skåne, 
i Småland, Halland, Östergötland eller Norge har jag 
under mina arbeten med torfmossarne funnit den¬ 
samma. 
Erån de profiler, som vid gräfningen af nord- 
östersjö-kanalen upptagits har C. Weber*) lämnat en 
*) Ueber zwei Torflager im Bette des Nord-Ostsee-Canales bei 
Grünenthal. Neues Jahrb. f. Mineral. Geol. u. Palæont.' Bd. II. 
(1891). Sidd. 62—85. 
