N. J. Scheutz. 
12 • 
s:n t. ex. vid Skårby. Bob. vid Grinsbyvattnet på Oroust 
samt mellan Ile nå och Rödberget; Kalfö; Askeröarne 
4—8 fot hög, med långa uppräta grenar och ej den täthet i 
växtsätt, som R. rubiginosa. Bladen luktlösa eller åtminstone min¬ 
dre starkt luktande än hos fö reg. Bladskaft och blad merändels glatta, 
men stundom undertill håriga. Stift korta, något håriga. Nyponen 
vid mognaden purpurröda, läderartade. Närmast lik canina, med ka¬ 
rakterer af föreg ; men har blommorna nästan alltid ensamma med 
hvita kronblad samt mera tätt och hvasst sågade småblad, hvilkas 
sågtänder äro riktade mot bladets spets. — Genom ludna stift, långa 
blomskaft och tidigt affallande foderblad bildar R. inodora en före- 
ningslänk mellan de utländska R. sepium Thuill. och! graveolens 
Gren. 
fff Villosæs Taggar raka, ehuru stundom, isynnerhet 
på yngre grenar, något nedböjda eller omärkligt krökta, 
likformiga; bladen 2-3pariga; småbladen undertill vanl. 
mer eller mindre glandelbärande, dubbelsågade (ytterst 
sällan enkelsågade) med mer eller mindre glandelbärande 
sågtänder; foderblad vanl. flikiga. 
* Moüissiüiæ: Foderbladen efter blomningen upprätta 
och samstående , qvarsittande på de vid mognaden köttiga 
eller mjöliga nyponen. 
10. R. pomifera Herrm. Ros. Fr. Nov. H. N. IN, 47. 
R. villosa L. Sp. Plant, ex parte, non Fl. Suec. Sv. Bot. 
313. R. villosa ß pomifera Wg. Fl. Suec. 
Taggarne likformiga, raka; småblad ovalt-lancettlika, 
tunna och mjuka, dubbelsågade, med spetsiga framåt rik¬ 
tade sågtänder; nyponen tidigt mognande, purpurröda , köt¬ 
tiga, jemte skaften glandelborstiga, vid mognanden lutande; 
med upprätta, samstående och qvarsittande foderblad. 
Juli; röda blr. 
Jordvall., backar etc. r. Skåne flerest. ÖG. enl. Fries 
Nov. WG. Borrud i Becks s:n; Grimmostorp i Sandhem. 
Södml. Bogsta; Ösmo vid Nybble och Hesselbyholm i Fogdö. 
Stockholm. Uppl. Signildsberg; Frötuna. — N. Romsda- 
len: Lindblom enl. Fr. Mant. 3; i senare tider ej åter¬ 
funnen i Norge. 
