28 
Smärre notiser. 
1 
Vidare redogjorde ordf. för en egendomlig Fontinalis , hvil- 
ker af Stud. V. Renqvist denna höst i fruktificerande till¬ 
stånd blifvit anträffad i Tikkolampi träsk i Sysmä socken 
(Tavastland). Den* vore möjligen en egen art, stående i 
närheten af den nordtyska F. androgyna Ruthe, men tills¬ 
vidare hade ordf. benämnt den F. antipyretica var. patens. 
Mer grenig än hufvudformen är den mycket lång och 
smal, hvarjämte bladen, i synnerhet mot grenarnes spet¬ 
sar, äro kortare och bredare, mindre kölade samt nästan 
rakt utstående, till följd hvaraf deras tresidighet blir nä¬ 
stan omärkbar. I sammanhang härmed framhölls orig- 
tigheten af den allmänt uttalade åsigten att Fontinalis - 
arternas blad skulle helt och hållet sakna nerv, de äga 
nämligen en antydan till en sådan, i det att bladbasens 
midt är bildad af tre eller två cellager. Härefter med¬ 
delade ordf. resultaten af sina undersökningar af könsför- 
hållandena hos några lefvevmossor, undersökningar hvilka 
varit förenade med stora svårigheter i anseende till orga- 
nernas i fråga ömtåliga byggnad och förgänglighet. Af 
slägtet Kantia hade K. Trichomanis befunnits vara pa- 
roik, K. Calypogea (Raddi) från klöfvahallar i Skåne autoik 
samt K. fissa (— arguta) dioik. Alla Martinetlia- arter 
åter äro dioika med undantag af M. compacta, som är 
paroik. Blepharosioma (== Jungermania') thrichophyllum 
uppgifves vara dioik, men är i själfva verket äfven den 
paroik. 
Sist och slutligen tillkännagaf ordf. att han i fruk¬ 
terna af den i Södra Europa förekommande mellan Mar- 
chantieœ och j Riccieœ stående Corsinia marchantioides an¬ 
träffat två slags sporlika bildningar, de ena stora svart¬ 
bruna, de andra mindre och vattenklara. Tal. uttalade 
sin förmodan att dessa senare vore af samma ursprung 
som de hos öfriga lefvermossor förekommande springtrå- 
darne, af hvilka han hos denna art icke funnit spor. 
Stud. R. Hult förevisade en forma pinnatifida af Al¬ 
nus glutinosa , tagen i Lojo af Stud. J. J. Tikkenen. Till 
