Literatur-üfv ersigt. 
55 
Rhabarberblommor ocb flugit derifrån, betydligt pollen- 
pudrade, på samma gång, som en tillfällig vind uppdrif- 
vit bela moln af pollenkorn och däri insvept just de in- 
sektbesökta individerna. 
Att insekterna‘kunna urskilja hvita och röda variete¬ 
ter af samma art lika väl som lika färgade arter, att de så 
länge som möjligt hålla sig till samma art, att de under 
sina blombesök ledas ej blott af synen utan äfven af luk¬ 
ten, beror naturligtvis på vanans makt. Vi se således, 
att insekternas lefnadsvanor utöfvat ett märkbart infiy- 
taude på växternas utveckling och kanske skulle det al- 
rig uppstått hermafrodita löfträd eller blommor, såvida ej 
insekterna ingripit i växternas lif. Våra diklina växter 
äro i allmänhet anemofila, de första växterna voro ane- 
mofila ocb ur dessa utvecklades de entomofila. Skulle 
man ej häraf våga draga den slutsatsen, att de första väx¬ 
terna voro diklina? Hypotesen blir mindre djärf, om det 
ligger sanning i antagandet, att algernas conjugation jämte 
några analoga företeelser bos de enklaste djuriska orga¬ 
nismerna voro de första spåren till könsfortplantning. Om 
denna åsigt är riktig, så bar hermafroditismen hindrat 
möjligheten till arters genom ofruktsamhet föranledda död, 
men i växtverlden infört själfbefruktningen. Af tvänne 
onda ting har naturen valt det minst onda. 
Härefter uppställer förf. en del frågor, hvilka han 
hypotetiskt besvarar. Så t. ex.: hvarför hafva tvänne kön 
utbildats, då fruktsamma ägg kunna utvecklas utan ett 
hanligt organs tillhjelp? Jo, emedan föreningen mellan 
tvänne individer verkar hälsosamt på barnen och emedan 
dessa blifva starkare och friskare, om föräldrarne hafva 
lefvat under olika än om de hafva lefvat under samma 
förhållande (slägtingar). En annan fråga är den: hvar¬ 
för äro de bägge könen än förenade hos en individ och 
än skilda? Svar: de första organismerna voro dioika, 
tvänne sådana individer af olika kön växte samman och 
så uppstod först den monoika och ur denna sedan den 
