92 
Litern tur-of versigt. 
/ 
ljusstrålar ne fortsattes äfven i mörkt rum till en bestämd 
gräns. Sålunda kan under vissa omständigheter klorofyll 
lios Angiospermeerna produceras äfven vid ljusets frånvaro. 
I sammanhang härmed har förf. sökt lämna en förklaring 
öfver det kända egendomliga förhållandet hos koniferernas 
groddar att i mörker grönfärgas, sålunda att jämte etio- 
linen skulle förekomma ett annat ämne, som framkallade 
samma kemiska förändringar som ljuset själf. — Hvad 
beträffar ljusets förmåga att grönfärga växtdelar är att 
märka att den är begränsad af ett bestämdt minimum, 
liksom temperaturgraderna vid konstant belysning äga för 
klorofyllbildningen sitt minimum, hvarifrån de i jämnt 
stigande öka densamma till ett bestämdt maximum, hvarpå 
en återgång inträder, till dess klorofyllbildningen vid en 
bestämd temperaturgrad uppnår sin öfre nollpunkt. Ge¬ 
nom spektroskopiska undersökningar fann förf. att kloro¬ 
fyllbildningen äger rum inom betydligt vidsträktare tem¬ 
peraturgränser än förut antagits. 
. B. J . . . n. 
Curvblomsterne og Cand. S. Lund. Afsluttende Be¬ 
mærkninger af Fug. Warming. (Videnskab. Meddel, fra 
den naturh. Foren. 1876, sid. 442—452). 
De afhandlingar, som dels förf. dels S. Lund skrifvit 
öfver pappus hos Compositæ, äro refererade i Bot. Not. 
1873, sid. 19 och 88, 1874 sid. 80. Denna uppsats utgör 
hufvudsakligen ett referat af forks arbete i Hausteins Bot. 
Afhandl. 1876: Die Blüthe der Compositen. Förf. har i 
den framlagt nya bevis för att hvart fjun ej är en foder- 
flik, utan att det finnes ett obetydligt, sambladigt, 5 tan- 
dadt foder* på hvilket sitter fjunet, hvilket förf. förr an¬ 
såg endast som hårbildningar. Nu kan han afgöra att 
fjunet hos en del slägten endast är hårbildningar (Taraxa¬ 
cum, Senecio), hos andra' ”kraftigare 1 ’ hår (emergenser) 
eller bladflikar, och livarest 5 af fj unstrålar ne represen- 
