Literat u r - o f ve rsigt. 
93 
tera foderflikaraes spetsar (eller terminala hår) (Scorzo- 
nera, Cirsium), liksom de 2 ”bladen” i en krans hos dem, 
som hafva kranssittande blad, representera bladskifvan 
och alla de andra äro osjälfständiga flikar (axelblad); hos 
andra åter är hvar fjunstråle — ett blad, men då fins diir 
endast 5 (Gallardia, Catanancte); är det färre, (Bidens) 
blir förhållandet tvifvelaktigare. 
8 nia a biologiske og morfologiske bidrag af Eug. 
Warming. (Bot. Tidskr., 3 Række, 1 Bind, sidd. 84—110, 
1876.) 
I dessa små strödda anteckningar omtalas under Den¬ 
taria bulbifera L. fruktens elastiska uppspringande, frö¬ 
nas groning, groddknopparnes beskaffenhet och groning, 
de ur dem utvecklade årsskotten) dessas vidare tillväxt 
följande år äfvensom deras läge och riktning. De unga 
skotten ligga nämligen närmre (1—2 centim) jordytan, än 
de äldre (6—7 centim.), samt äro snedt nedåt riktade. 
Genom denna senare omständighet förklaras den förra, 
huruledes rotstocken kan s. a. s. arbeta sig ned i jorden. 
— Därpå beskrifvas hos Sauromatum Guttatum (Wall.) 
Schott, (en Aroidé) den knöllike rotstockens byggnad och 
utveckling. — Vid behandlingen af Umbellaternas blom¬ 
ställning omtalas förekomsten af en terminalblomma i 
flocken. Ett stort antal slägten uppräknas, där en sådan 
blomma mer eller mindre konstant förekommer. Denna 
blomma afviker ofta från de öfriga i afseende på storlek, 
vidfästning, färg, utslagningstid, könsförhållanden och frukt¬ 
bladens antal. Särskildt fästes uppmärksamheten vid de 
olika könsförhållanden dels hos toppblomman gent emot 
de öfriga blommorna i samma flock, dels hos den meller¬ 
sta, först utvecklade, småflocken gent emot sidoflockarne. 
Den senare frågan anbefaller förf. till vidare undersök¬ 
ning, då därom litet är bekant. — Hos Scheuchzeria pa¬ 
lustris L. beskrifves frönas groning och utlöparnes bild- 
