Öm udviklingen af hæfteskiverne på visse slyngtråde. 
133 
Det går nu med slyngtrådene hos Tricliosanthes lige 
som hos Ampélopsis : en nogenlunde vedholdende pirring 
på et enkelt sted bringer dem, efterat de have krummet 
sig omkring vedkommende genstand, til at udvikle hæf¬ 
te ski ver, hvis bygning vel i hovedsagen er den samme 
her som hos Ampélopsis , men som dog i detaillerne afvige 
noget fra sidstnævnte plantes. 
Hæfteskivernes dannelse begynder med en meget plud¬ 
selig og brat vækst af de pirrede epidermisceller, som ved 
hurtig strækning i radial retning vokse ud til store, klare 
papiller, forsynede med tydelig.cellekærne og stivelsekorn; 
hver sådan papil fortsætter nu væksten, deler sig ved flere 
tangentialvægge, og omsider have vi fået en större eller 
mindre hårbusk dannet. Endecellerne af hvert enkelt 
hår svulmer ofte næsten kugleformig op, og meget hyppig 
forgrener det sig ved en eller to, mindre sidegrene [Fig. E.]. 
Jeg har set sådanne hårbuske af indtil en millimeters længde 
rage op over overhudens niveau; men i almindelighed 
ville de, forinden de have opnået denne størrelse, være 
stødt på den genstand, som fremkaldte pirringen, og i så 
tilfælde trykke de sig op ad den og klæbe sig fast, lige¬ 
som hele hæfteskiven eller, som man også kunde sige, den 
hårfrembringende epidermisflade bliver betydelig større i 
længde og brede. Det under overhuden liggende væv på¬ 
virkes nu også af pirringen; cellerne, navnlig i første og 
andet lag, strække sig meget betydelig i radial retning 
og trykke derved epidermisdannelserne fastere ind imod 
den omfattede genstand. Da slyng trådens symmetriske 
bygning muliggör en adskillelse imellem anatomisk for¬ 
skellige sider, kunde man måské være tilböjelig til at an¬ 
tage, at hæftepolstrene særlig udviklede sig på den ene 
eller den anden af disse; dette er dog så langt fra at 
være tilfældet, at man med lethed kan finde dem udvik¬ 
lede på alle mulige, ofte på flere samtidig. De enkelte 
hårs endeceller forme sig på en ejendommelig måde, når 
hæfteskiven har lagt sig opad en genstand, i det nemlig 
