144 
Literatu r-ôfversigt. 
Bidrag till kännedom om vedens byggnad hos 
dvergbjörken ( Betula nana L.). Akademisk afhandling 
. . . . i Upsala .... af Vilhelm Molér d. 25 ang. 1877. 
44 sid. 8:o. 
Hufvudmaterialet för författaren undersökningar har 
utgjorts af ex. från Spetsbergen, fastän han äfven för jäm¬ 
förelses skull undersökt ex. från olika delar af dvärgbjör¬ 
kens utbredningsområde. I början beskrifver förf. vedens 
elementarorgan, kärlen, trakeiderna, libriformcellerna, ved- 
parenkymcellerna och ersättningscellerna; märgen, märg¬ 
slidan och märgstrålafne vidrör han ej. 
Det är hufvudsakligen på utvecklingen af det sekun¬ 
dära lagret i libriformcellernas membran som vedens fast¬ 
het beror, och då detta lager hos ex. från Östergötland 
är 5—6 ggr tjockare än hos ex. från Spetsbergen och 
Nordgrönland, kan man däraf sluta, att veden måste blifva 
mycket lösare under högre breddgrader än under lägre, 
hvilket genom direkta försök äfven lätt kan visas. Det 
tertiära förtjockningslagret har förf. funnit vara ganska 
allmänt samt rikt utveckladt inom exemplar från Schweitz, 
Baiern, Sudeterna samt framför alt södra och mellersta 
Sverge, mindre allmänt från Torne lappmark och nordli¬ 
gaste Norge; på Spetsbergen och Nordgrönland torde det 
knappast komma till någon utveckling. 
Hufvudmassan af veden utgöres af libriform och i 
denna ligga de öfriga organen insprängda. De elementar- 
organ, som bilda höstgränsen äro radialt sammantrykta 
och tjäna som hållpunkter vid bestämmandet af årsrin¬ 
gar ne, äfven då dessa bestå endast af några få cellrader; 
i sistnämda fall är det vanligen parenkymcellerna, som 
bestämma gränsen. 
Förf. har verkstält talrika mätningar öfver årsringar- 
nes tjocklek och funnit att deras tillväxt är underkastad 
stora växlingar, hvilka i första rummet äro beroende af 
klimatet inom de olika delarne af utbredningsområdet; 
från det låga medelvärdet af 110 mikromillimeter för Nord- 
