152 
Literatnr-üf versigt. 
blad t. ex. Fagus, Corylus, Tilia och Ulmus, som förf. 
sökt svaret på denna fråga. Och tror han sig därvid hafva 
funnit, att vi ej hafva att göra med en produkt af tyngd¬ 
kraften enbart utan med en yttring af den visserligen ej 
af tyngdkraften oberoende, men på sin höljd därutaf steg¬ 
rade, bilateraliteten. Dels intager nämligen som bekant, 
ingalunda redan i knoppen det unga skottet med sina 
blad den horisontala ställning, som tyckes förutsättas, för 
att tyngdkraften skall kunna åstadkomma ofvan omtalade 
förtjockning af grenens öfre hälft; det är först efter ut¬ 
växandet af knoppen, som genom en vridning uppåt och 
utåt de unga bladen antaga en med modergrenens öfver- 
ensstämmande ställning, under det att de i knopptillstån¬ 
det med sin mot stammen vända öfre sida bilda mot ho¬ 
risontalplanet en större eller mindre vinkel. Dels skulle 
man, om man antoge, att denna knopparnes skefva rikt¬ 
ning hade sin grund i den oregelbundna förtjockningen 
af grenens vedmassa, finna sig föranledd att tro, det knop- 
parne hos en del växter t. ex. Rhus, Buxus, Pinus, Juni¬ 
perus, hos hvilka sidogrenarne förete en tydlig hyponasti 
(d. v. s. starkare förtjockning af grenens undersida), skulle 
vara nedåtvända, hvilket dock visst icke är fallet. 
Att frånsäga tyngdkraften alt inflytande härutinnan 
vore dock ej med verkliga förhållandet öfverensstämmande, 
men till huru stor del i fråga varande företeelser äro 
att skrifva på tyngdkraftens eller andra medverkande 
faktorers räkning, såsom bilateraliteten, ljuset, växtens 
egen konstitution, tilltror sig förf. ej häller ätt afgöra. 
(H—r-n). 
Das Dickenwachsthum des Holzkörpers an beblät¬ 
terten Sprossen und Wurzeln und seine Abhängig¬ 
keit von äusseren Einflüssen, insbesondere von Schwer¬ 
kraft och Druck. Von Kny. (Sitzungsber. der Gesellschaft 
naturforsch. Freunde zu Berlin März 1877). 
1 denna afhandling, som nära ansluter sig till och 
nästan kan anses som en fortsättning af ofvan refererade 
