10 
senlig storlek (ända till 3 1 / 2 c. ra. långa) och liafva rätt 
breda, mot spetsen afsmalnande flikar samt pipen ej skarpt 
afsatt mot brämet, under det att diskblommorna äro of- 
vanför pipen klocklikt uppblåsta och hafva nära jämsmala 
kronflikar. 
t 
Former finnas nu imellertid, som hafva kantblommor 
af ungefär samma längd som diskblommornas (föga öfver 
2 c. m.) och liksom dessa äro försedda med jämsmala flikar. 
De äro dock fortfarande könlösa (eller ega de ett nästan 
omärkligt rudiment af pistill) samt hafva rör- eller tratt-lik, 
ej klocklik form. Detta torde vara f. discoidea Uechtr. 
(enl. Fiek, anf. st., där det heter ”Randblüthen nicht 
strahlend”). Jag fann den förra året vid Klågerup samt 
i år på ett par ställen vid Lund och vid Ystad. 
På den senare lokalen funnos vidare ännu ett par 
former, som förtjena omnämnas. Den ena var äfvenledes 
en discoidea -form ehuru i någon mån olik den nyssnämda. 
Kantblommorna voro näml. utvecklade som hos denna men 
försedda med ståndare. Dessa voro imellertid sterila och 
i. hög grad reducerade också till storleken (knapparne 2 
m.m. mot 7 m.m. hos diskblommorna). Pistillen var ru¬ 
dimentär af blott ett par millimeters längd. Diskblom¬ 
morna voro tvåkönade och af vanlig bygnad. 
Den tredje formen från samma lokal var en f. feminea. 
Den hade kantblommorna sterila, ej fullt så korta som 
hos f. discoidea här ofvanför. Diskblommorna voro mindre 
än vanligt och hade alldeles sterila ståndare med mindre 
knappar (omkr 3 mot 7 m.m.); pistillen var normalt ut¬ 
vecklad. 
• • 
Afven hos de växter, om hvilka här talats, gör sig 
sålunda den sträfvan mot diklini gällande, som hos många 
syngenesister framträder så utpräglad; här har den där- 
imot ej hunnit långt i realisering. Ty dels finnes hos hon¬ 
formerna ännu ståndare ehuru sterila och förkrympta, dels 
är pistillen där lik de hermafrodita blommornas och saknar 
ej ”sophår”, oaktadt dessa ju hos densamma ej hafva nå- 
