37 
olika individ af dessa arter så olika, att hos en del indi¬ 
vid skotten blifva necessära, hos andra åter blott addi- 
tionella. Se Irmisch Bot. Zeit. 1857, s. 493. 
Af den nu lemnade framställningen framgår, att rot- 
skottsbildningen hos de särskilda växterna efter regeln 
har betydelsen af att vara ettdera reparativ, eller addi- 
tionel , eller neces sär ; men att den hos ett mindre antal 
arter kan uppträda dels såsom reparativ jemte additionel, 
och dels såsom additionel jemte necessär. 
Till sist erinrade Föredr. bihangsvis om ett par intres¬ 
santa sakförhållanden, som redan påaktats af Irmisch; 
nemligen l:o att rotskott och utlöpare biologiskt ersätta 
och regelmässigt utesluta hvarandra, så att der rotskott 
finnas, der saknas utlöpare, och tvärtom*); samt 2:o att 
rotskottsväxterna nästan uteslutande förekomma på torr 
och temligen hård mark, under det att utlöpareväxterna 
ofta äro sump- eller vattenväxter. Såsom undantag från 
den förra regeln må nämnas Ajuga genevensis, Pyröla se¬ 
cunda och P. chlorantha , (PotentilJa anserina) samt Seline 
nutans ; och från den senare den af Warming såsom rot- 
skottsväxt beskrifne Si uni latifolium. 
Slutligen förevisade Dr M. A. Lindblad en af pos¬ 
sessionaten Kugelberg vid Marieberg funnen A far t af 
röksvampen, Lyco perdon bovista, hvilken afart skilde 
sig från den vanliga formen genom en väl utbildad fot 
och genom strålformig uppbristning. 
Vid sammanträdet återvaldes för år 1884 till ordfö¬ 
rande prof. V. B. WiTTRocK, till vice ordförande och skatt¬ 
mästare prof. E. Warming och till sekreterare 
Jakob Eriksson. 
*) Särdeles upplysande exempel härpå lernna, enligt Juratzkas 
och Reichardts framställning, de ofvan såsom rotskottsalstrande 
anförda Hieracium -formerna af Piloselloidea- gruppen. De inom denna 
grupp så vanliga utlöparne saknas regelmässigt hos dessa arter, och 
skulle de hos något enstaka exemplar förefinnas, saknas åter rot¬ 
skotten. 
