52 
att dc växter, som man öfverhufvudtaget helst begagnat 
såsom exempel för ställflyttningsrörelse inom protoplas- 
man ej alltid äro lätt åtkomliga, äro omständigheter, som 
lägga hinder i vägen för att när som helst bli i till¬ 
fälle att studera dessa lifsförhållanden inom cellen. 
Dessa hinder afhjelpas emellertid helt lätt, om vi i 
främsta rummet fasthålla vid det sakförhållandet, att 
inom rothåren hos ett större flertal fanerogamer en 
strömning eger rum, och vi härtill kunna tillägga, att 
denna strömning är i allo lika tydlig och hastig hos 
samma flertal fanerogama växters rothår som den är hos 
de få exempel, som vanligast omtalas i våra allmännare 
läroböcker. Iakttager man de mått och steg, som äro 
nödiga, för att i allmänhet ej störa en protoplasma- 
strömning så skall man efter den erfarenhet, som vi 
vunnit, i hvarje tillräckligt utvecklad groddplanta ega 
material, som är fullt tillfredsställande och tillräckligt 
upplysande för studium eller förevisning af plasmarö¬ 
relse. 
Men det är icke allenast denna den praktiska sidan 
af saken, som legat till grund för detta anförande i frå¬ 
gan. Det är ofvan angifvet, att Meyen upprepadt åter¬ 
fann rotationsströmning hos rothåren. Redan 1835 publi¬ 
cerade Meyen en uppsats, hvari han uppräknar 7 à 8 
växter, representerande ett lika antal familjer, hvilka vi¬ 
sat en strömning inom rothåren och bifogar den anmärk¬ 
ningen, att strömning särskildt uppträder hos succu¬ 
lenta växter (Ann. des scienc. nat. 2 ser. 4. sidd. 257— 
262). Han odlade frö af landtväxter i ett tillräckligt 
fuktigt medium och under en bestämd värmegrad och 
observerade sålunda rörelsefenomen inom de unga och 
späda rothåren på de unga plantorna. 
I den detaljerade beskrifning, som Hofmeister uti sitt 
arbete ”Die Pflanzenzelle” lemnat öfver protoplasmans rörel¬ 
ser, omnämnas visserligen anförda iakttagelser af Meyen. 
De lem nas emellertid å sido af den anledning, att Hofmei¬ 
ster ej lyckats’göra efter samma iakttagelse (sid. 42). Detta 
