86 
gen synas bladen röda som blod. Vatn-nöten mognar mot 
hösten, och så snart hon faller af ifrån sin lilla stjelk, 
sjunker hon till botten. Trapa natans håller till bland 
de hvita näckblomstren Nymphaea alba. Grunden hvar- 
uti roten fästat sig var gyttja och blå-lera.” Denna upp¬ 
gift är af intresse, emedan den bestämdt angifver dämpe- 
noten såsom orsaken till växtens försvinnande i dessa 
trakter. 
Sedermera omnämnes Trapa icke utförligare på länge. 
I första upplagan af Hartmans Flora (1820) anföres en¬ 
dast Linnés båda lokaler. 1824 säger Wikström 1 ), att 
Trapa enligt en äldre uppgift skulle vara funnen i viken 
vid Svansö säteri (Bottnaryds socken) i Västergötland, 
men tillfogar: ”det är all anledning att här förmoda en 
origtig uppgift.” Det torde böra anmärkas, att Svansö 
säteri är ett gammalt herresäte sedan 1400-talet, och om 
man här funnit Trapa ) är det antagligt, att den blifvit 
hit införd. — Herr Th. O. B. N. Krok har fäst min upp¬ 
märksamhet derpå, att växten sedermera omnämnes af 
Wikström 1831 2 ). ”Hr Förste Lif-Medicus ocli Riddaren 
af Pontin har till K. Vetenskaps Akademien inlemnat 
underrättelser om Trapa natans L. Denna annuella växt 
har inom Sverige endast varit funnen i 3 sjöar i östra 
Småland, nämligen Hokesjö, Ahnten och Sulegångs-sjö. 
Den sidste Botanist som tagit den, var Prof. Liljeblad; 
han fann den i Sulegångs-sjö; men under de sednaste 
några och 30 åren har den ej blifvit återfunnen. Hr 
af Pontin omnämner, att Lector Wallman år 1829 företog 
en resa till de sjöar, i hvilka man fordom sett densamma, 
men han kunde ej mer återfinna den. Deremot 
kunde han med en räfsa uppfånga en mängd af nötter 
(af Trapa natans ), men mer eller mindre förmultnade, 
hvilka tycktes ligga utbredda på blåleran på sjöbotten .... 
’) Vet. Akad. Handl 1824 sid. 456. 
o 
2 ) Årsberättelse om botaniska arbeten och upptäckter för Sr 
1830 (tryckt 1831), sid. 273 — 74. 
