173 
ändar mer afsmalnande än de andra formernas. Pistillen 
är äfvenledes reducerad, dock i lägre grad än öfriga 
blomdelar. På det iakttagna ståndet, som visade sig 
vara en ombildad longistyl form, hade märket samma 
gestalt som den longistyla formens, bredt klubblik; papil- 
lerna voro oregelbundna, stora och tjocka men af olika 
längd. Som å teckningen (a och d) synes, visade pistillen 
det egendomliga förhållandet, att stiftet ungefär på mid¬ 
ten var omböjdt, så att hela pistillen oaktadt sin längd 
var innnesluten och märket låg närmadt till ovariet eller 
i jämnhöjd med ståndarknapparnes tjockaste delar. Vare 
sig här kasmanterisk eller kleistanterisk pollination 
eger rum, vägen till märket är åtminstone så kort som 
möjligt. Pollination lyckades jag imellertid ej iakttaga, 
lika litet som jag hade tillfälle att se huruvida fröbild¬ 
ningen var god eller icke. 
Det exemplar, som jag först iakttog och hvars blom¬ 
mor of van beskrifvits, bar talrika blommor, alla kleisto- 
gama. Jag har imellertid senare varit i tillfälle att se 
andra exemplar, som utåt vintern, sedan kasmogama 
blommor i mängd bildats och till större delen redan af- 
blommat, frambragt kleistogama blommor. Ett stånd af 
dessa tillhörde den brevistyla formen och dess kleistogama 
blommor voro i så måtto olika de här ofvan beskrifna 
och af bildade, att kronan först i sin allra öfversta del 
var vidgad och att stiftet var rakt med klotformigt, något 
nedtryckt märke, således i alt öfverensstämmande med 
den kasmogama brevistyla formen. Märket nådde nästan 
upp till ståndarknapparne, som öppnade sig (kasmanterisk 
pollination) medels längdspringor. 
Bland orsaker till uppträdandet af kleistogama blom¬ 
mor, som man anfört, torde här kunna ifrågakomma an¬ 
tingen (inträdande) brist på näring eller måhända uteblif- 
vande af insektbefruktuing. Mot det senare som orsak 
synes visserligen tala att kleistogami genom förärfning 
då skulle ha utbildat sig till att förekomma vida oftare, 
än hvad som synes vara fallet. Men häremot torde få 
