175 
vanligen något mindre hårig; blad långa *), för det mesta 
starkare papillösa, med basalpartiets randceller större; 
cilierna (8 eller 16) kortare. 
Granskar man dessa karakterer något närmare, skall 
man emellertid finna, att de äro föga pålitliga. 
Hvad först kapseln — på hvilken denna art före¬ 
trädesvis är grundad — vidkommer, så visar den sig 
understundom, och det till och med på samma tufva, till 
sin form och beskaffenhet ej litet vexlande, På svenska 
exemplar, liksom äfven på utländska, från Tyrolen, (för¬ 
varade i en ganska rikhaltig samling af Orthotricha och 
Ulotæ, som Lektor Arnell benäget lemnat mig till genom¬ 
seende) befinnes den samma, i yngre tillstånd, än mera 
aflång och under mynningen föga hopdragen, än kortare, 
oval, urnaktig, samt, i mera framskriden ålder, stundom 
alls icke, stundom åter ganska märkbart hopknipen under 
mynningen. — Kapselstrimmornas byggnad — hvilken 
hos Orthotricha stundom lemnar goda kännemärken, men 
hvarom beträffande Ulota-arterna ingenting finnes anfördt 
i för mig tillgängliga bryologiska arbeten — erbjuder i 
förevarande fall ingen fast och säker karakter. De äro 
hos U. intermedia, liksom hos U. crispa, i regeln samman¬ 
satta af 4 cellrader, af hvilka dock de 2 yttersta hafva 
svagare sidoväggar; hos U. Bruchii synas dessa senare 
vara starkare, hos den äkta U. crispula åter ännu sva¬ 
gare utvecklade. — I fråga om mössans hårighet må 
nämnas, att förhållandet i detta hänseende tyckes ställa 
sig ganska olika. På skånska exemplar, liksom på de 
utländska jag sett, är mössan verkligen i regeln viågot 
mindre hårig, medan på ex. från ett par andra ställen 
i Sverige dess hårighet är fullt lika stark som hos de 
närstående arterna. 
Uppgiften om ciliernas längd håller icke alltid streck. 
På exemplar, som måste hänföras till U. intermedia, äro 
de stundom fullt lika långa som hos de båda närmaste 
1 ) Juratzka uppgifver dem dock såsom ”kleiner”. 
