11 
Den formserie, som utmärker sig genom hela blad 
hänför jag till 
/. salina Aspegren Bl. Flora pag. 57 (Wahlenb. Fl. 
Sv. Ed. II 509; Lange Fl. pag. 587). 
”Stengeln nästan upprätt, 1— fåblomstrig; blad köt¬ 
tiga, glatta, lansettlika och trubbiga, helhräddade eller 
grundt tandade” (Aspegren 1. c.). 
Den uppträder under två habitue It ganska olika for¬ 
mer. Den vanligaste har spenslig högväxt (cirka 20 cm) 
stängel, 2—3 gånger så lång som de smala, (6—10 mm. 
breda) blott obetydligt köttiga bladen; korgar af vanlig 
storlek, 1—2 på hvarje stängel. Förekommer på Kulla¬ 
berg och Bökebol bland klippor och på Hallands Väderö. 
Den har antagligen stor utbredning i vårt land, och sträc¬ 
ker sig säkert ända upp till Jemtland (enligt exemplar i 
Zetter stedts herbarium, insamladt år 1840 af Backman 
”in Sunne prope Storsjön”). F. robustior , den andra hit¬ 
hörande formen, är lågväxt med starka, korta (8—10 cm.) 
stänglar, hvilka föga öfverskjuta bladen och äro fåfjälliga, 
upptill starkt utvidgade samt 1—2 blomstriga; bladen 
glatta, glest tandade, någon gång helbräddade, 8—15 mm. 
breda, mycket succulenta; holkfjäll glatta eller glest hå¬ 
riga, korgar stora. Blommar i medio af juni före den 
sist beskrifne formen. Ar som det synes den mest distin¬ 
cte af de här omnämnda formerna. Till växtsätt visar 
den analogi med den pä södra Europas berg förekom¬ 
mande Leontodon Taraxaci Lois. (Koch Syn. p. 358). Fun¬ 
nen på norra sidan af Kullaberg bland klippor vid hafs- 
brynet. 
Trichera arvensis Schrad v. isantha nov. var . Stjelk 
enkel, spenslig, upptill glandelhårig, öfverallt glest sträf- 
hårig. Bladen smala, ofta skaftade, de nedre hela, tidigt 
vissnande, de mellersta hela eller parflikacle, de öfversta 
pardelta, alla håriga. Holkfjäll glesa, foga täckande hvar¬ 
andra, lansettlika, mot basen obetydligt vidgade. Blom- 
liufvud små. Blommor symmetriska, 4-klufna med en eller 
