26 
Dietyophyllum Nilssonii Brogn. och Camptopteris spiralis 
Nath., af livilka den senare utmärker sig genom en blad¬ 
byggnad, som saknar motsvarighet såväl bland nu lef- 
vande sôm bland fossila former. Bladstjälken delade sig 
nämligen i tvenne parallela grenar, på hvilka de tätt 
stälda sekundärsegmenten äro fästade. Nämnde grenar 
äro konstant spiral vridna utåt, h varför sekundärsegmen¬ 
ten bilda en spiral rundt omkring hvardera grenen. Åt¬ 
skilliga omständigheter göra det sannolikt, att arten 
varit en vattenväxt med flytande blad. 
Vice Ordförande n talade om några hos Podostema- 
ceerna förekommande häftorgan, hvilka han benämnt hap- 
terer (Bet Kgl. Danske Vidensk. Selskabs Skrifter, 6 
B., Naturv.-mathem. Afdeln., II Bd.); de finnas både på 
rötterna och stammarne, hafva exogen uppkomst, företrä¬ 
desvis apikal tillväxt, äro bildade ensamt af parenkym, 
kunna régénérera sig på samma sätt som Podostemaceer- 
nas rötter och häfta sig fast vid underlaget, i det att 
deras spets utbreder sig till ett slags häftskifva, hvilken 
ofta är fingerdeiad, utsvettar ett brunt kitt och hvars 
periferiska celler ofta höja sig mer eller mindre papill- 
formigt upp eller växa ut till rothår. Föredraganden var 
mest benägen att anse dem som emergenser, hvilkas funk¬ 
tion är att häfta fast vid klipporna dessa i starkt ström¬ 
mande vatten, särskiidt i vattenfall, förekommande växter. 
Men organ af alldeles liknande form och funktion finnas 
hos många andra växter och kunna äfven hos dessa be¬ 
nämnas hapterer. Det gemensamma för dem är dels for¬ 
men, i det de utgöras af en mer eller mindre skiflik, ofta 
djupt handflikad kropp, som lägger sig tätt intill under¬ 
laget, följande detta i alla dess buktningar och fördjup¬ 
ningar, dels det — så vidt man känner — för vidhäft¬ 
ningens skull afsöndrade brunaktiga, för öfrigt till sin 
natur okända, kittet. Men eljes kunna de i byggnad vara 
