27 
ganska olika. Det är en encellig hapter, hvarmed den 
groende Oedogonium fäster sig vid sitt underlag. Rothå¬ 
ren hafva i några fall (t. ex. hos Hydrocharis ) endast en 
näringsfysiologisk uppgift, i andra (f. ex. hos Podostema- 
ceerna) endast eller åtminstone företrädesvis till uppgift 
att vara häftredskap, och i öfriga fall skola vi finna dem 
lämpade mer eller mindre både för den ena och för den 
andra af dessa funktioner. Mera komplicerade hapterer 
på thallusbildningar förekomma hos Laminaria , Fucaceer 
m. fl. Hapterer, hvilka såsom hos Podostemaceerna utgå 
från rötter, finnas hos flera brasilianska Loranthaceer, 
möjligen i förbindelse med haustorie-bildning (Flora brasi- 
liensis). I Cuseutas och Cassytkas s. k. haustorium ingå 
två i funktion olika bildningar, nämligen en äkta haptér 
samt en som sugapparat fungerande kropp. En på ett 
blad bildad haptér finnes hos Glasiouvia och Trichosan- 
thes , en på en stjälk bildad hos Ampélopsis (Y. Poulsen, 
”Om udviklingen af Hæfteskiverne på visse slyngtråde”, Bot. 
Not. 1877, N:o 5). 
Vidare härom kommer att meddelas i Botanische 
Zeitung , 1883. 
Under diskussion, som uppkom med anledning af 
detta föredrag, meddelade Ordföranden, att stamsystemet 
tillhörande hapterer förekomma hos Pithophoraceæ samt ■ 
hos Cystoclonium purpurascens , och upplyste professor 
Th. M. Fries, att dylika häftorgan äro vanliga hos de 
bladlika lafvarne. 
Herr Gr. Lagerheim redogjorde för några af honom 
sistlidne sommar funna intressanta Nostochaceer. Först 
omnämdes en hafsform af Chroococcus turgidus , som var 
skiljd från hufvudformen genom större celler och celiin- 
nehållets färg, som var ultramarinblå. Teckningar af ett 
nytt Chroococcacé-slägte förevisades. Detta slägte, af hvil¬ 
ket en art blifvit funnen vid Upsala, var i synnerhet ut- 
