ß9 
är clet inre den egentliga fruktbladssträngen och fort¬ 
sattes som sådan upp i kolumna. 
Af det anförda framgår, att våra inhemska Orchideer, 
då fråga är om ovariets anatomi, i allt väsentligt nära 
öivensstämma. Afven blommans resupination torde väl 
försiggå på grund af samma orsaker, antingen vridningen 
dervid sker i ovariet eller i skaftet. Alla de dervid ver¬ 
kande orsakerna har jag ej kunnat utröna, men ett försök 
till förklaring må dock tillåtas mig. Om vi betrakta 
kärlsträgsförloppet i dess enklaste form, sådant det ter 
sig t. ex. hos Listera ovata , finna vi: 
a) att kärlknippena från de fertila valvlerna gå di¬ 
rekt och utan förgrening öfver i motsvarande perigonblad 
(inre kransen) och bilda dessas mellannerver; och 
b) att kärlknippena från de sterila valvlerna först 
afgifva livar sin märkessträng, hvarefter det mediana, för¬ 
utom medelnerv till det mediana foderbladet, afgifver an¬ 
ther strängen, och de båda laterala förutom medelnerven 
till de båda laterade foderbladen afgifva hvar sin sträng 
till sidoflikarne af labellum. 
Under blommans tidigare period, då antheran och 
pollenmassorna i densamma utvecklas och då labellum 
skall erhålla sin starkare utbildning, måste en lifligare 
saftströmning ega rum genom de sterila valvlerna, genom 
hvilka kärlknippena till dessa delar gå. En följd af denna 
lifligare saftströmning må då blifva en lifligare tillväxt i 
dessa valvler. Men då en motsvarande icke samtidigt 
eger rum inom de fertila valvlerna, måste en vridning 
ega rum, antingen af skaftet, om ett sådant då håller på 
att utbildas, eller af sjelfva ovariet, i fall intet skaft fin¬ 
nes. Efter slutad blomning, då det vissnade blomhyllet 
och den tömda antheran ej behöfva ytterligare näring, 
men de sig utvecklande fröämnena så mycket mer, eger 
den lifligare saftströmningen rum i de fertila valvlerna. 
Dessa utväxa, och derunder återtager ovariet sin ursprung¬ 
liga ställning. 
