85 
blomsamlingen — hvaremot blommorna bos den kron- 
bladsförande formen äro få, spridda och långt skaftade. 
Derjemte äro hos varieteten fruktskaften upprätta eller 
utstående, nästan aldrig, såsom bos hufvudformen, ner¬ 
böjda och märkena ända från basen böjda tillbaka öfver 
fruktämnet (bos den kronbladsförande formen är blott 
märkets öfre del nerböjd). Foderbladen äro hos begge 
formerna aflångt lancettlika, hos den kronlöse ofta sma¬ 
lare och spetsiga, hos den kronbladsförande oftast bre¬ 
dare och trubbiga. Ståndare 2—5. Kapseln är hos begge 
formerna af samma längd som eller något mindre än fo¬ 
derbladen. 
Fiek har i sin Flora (pag. 71) upptagit en art, St. 
pallida Piré, som han anser delvis vara identisk med St. 
media y. apetala. Den skiljer sig från St. media genom 
styfvare, mindre grenad stjelk, ljusgröna blad, tät blom¬ 
ställning, aflångt lancettlika, spetsiga foderblad, vidare 
genom saknad af kronblad, genom ända från grunden 
tillbakaböjda märken och genom sin frukt, som ej är 
längre än foderbladen. Enligt dessa karakterer skulle 
således ofvan beskrifna St. media y. apetala vara St. pal¬ 
lida. Men det synes mig vanskligt att grunda artskilnad 
på ofvannämnda kännetecken, hvilka bland Alsinacéerna 
i allmänhet visa sig föränderliga och, såvidt de bestå i 
foderbladens spetsighet eller längd i förhållande till fruk¬ 
ten, särskildt hos här i fråga varande strandformer be¬ 
funnits mindre konstanta. Dels på grund häraf, dels 
emedan gränsen mellan St. media y. apetala och St. pal¬ 
lida ännu icke blifvit faststäld, har det synts mig rigti- 
gast att följa Areschougs Flora och upptaga ifrågava¬ 
rande form såsom St. media y. apetala. 
Cerastium vulgatum L. v. ccespitosa (nov. var.) Ste¬ 
rila årsskott talrika, sammanflätade med hvarandra till 
stora tufvor. Blad glatta eller glest håriga. Blombä¬ 
rande stjelkar nedtill glatta, upptill håriga. Kronblad 
