90 
mot marken, hvilken de någon gång nå. Turionerna, 
glatta eller i spetsen mycket glest håriga, åro nedtill 
runda, på midten skarpt 5-kantiga, i spetsen trubbkantiga 
med 5 breda och 2 smala sidor. De utsända i nästan 
räta vinklar talrika sekundära turioner. Taggar raka; 
från sidorna sammantryckta, ungefär 11 i hvarje inter¬ 
nodium, på den primära turionens nedre och mellersta 
del räta, mot dess spets lutande, på den sekundära något 
krökta. Stipler smala, svagt hårbräddade. På de nedtill 
fårade bladskaften finnas försvinnande hår och klo¬ 
lika, glesa taggar (10—5), småbladens skaft och medel¬ 
nerver hafva liknande taggar. Bladskaftet och uddbla¬ 
dets skaft tillsammans längre än uddbladet, detta mer än 
dubbelt så långt som sitt skaft. Uddbladet smalt om- 
vändt äggrundt eller vigglikt, tvärt sammandraget i en 
spets, högst sällan aflångt ovalt och långsamt afsmalnande 
mot spetsen, ojemnt enkelsågadt eller svagt dubbelsågadt, 
sidobladen skaftade, merendels smalt ovala. Alla turion- 
blad äro ofvan mörkt gröna, glest besatta med korta 
tilltryckta hår, under ljusgröna med glesa, snedt utstå¬ 
ende hår. 
Blomskottens stam nedtill nästan glatt med lutande, 
starka, raka eller svagt böjda taggar, hvilka på stam¬ 
mens midt och i nedre delen af inflorescensen blifva starkt 
böjda och klolika. Blomskottens blad 5-taliga, de två öf- 
versta och nedersta ofta 2-taliga. småblad ojemnt och djupt 
dubbelsågade, aflångt ovala och långsamt tillspetsade eller, 
på de starkare exemplaren, omvändt äggrunda oeh tvärt 
spetsade; skaft och medelnerver beväpnade med klolika 
taggar. Blomställningen är än enkel, bladlös och bildar 
då en klase med långa utstående pedunkler, än samman¬ 
satt, med ett klase- eller qvastlikt knippe på hvarje pe- 
dunkel; ofta utgå i senare fallet långa, sekundära blom¬ 
bärande axlar från de tre eller fyra öfversta bladens 
vinklar. Taggarne i blomställningen äro rundadt och hak- 
formigt klolika (”hamulati”), på pedunklerna aftagande i 
