101 
yttre blomfjällets borst vanligen tre gånger längre än af- 
ståndet från fjällets bas till borstets vidfästningspunkt 
(hos hufvudformen är borstet dubbelt eller något mer än 
dubbelt så långt som detta afstånd). Det inre blomfjällets 
tvenne nerver äro längre åtskilda än hos hufvudformen. 
Genom de trenerviga, rödaktiga skärmfjällen, de stora, 
ensamma småaxen och de smala, styfva stjelkbladen när¬ 
mar sig ifrågavarande form A. pratensis. Från denna art 
skiljes den dock lätt genom slidornas hårighet och genom 
bladets inre byggnad, som i allt visar de för A. pubescens 
karakteristiska förhållandena (jmfr. Samsoe Lund, ”Græsser 
i blomsterløs Tilstand, taf. 3 fig. 8). 
Funnen i Halland nära Söndrums kyrka, ungefär */ 4 
mil från hafvet. 
Angående nervernas antal i skärmfjällen hos A. pu¬ 
bescens lemna våra floristiska arbeten ganska olika upp¬ 
gifter. Areschoug (Sk. Fl. ed. II pag. 523) Lange (Dansk 
Fl. ed. III pag. 83) Marsson (Fl. von Neu-Vorpommern 
pag. 572) Ledebour (FL Ross., vol IV, pag. 413) Grenier 
och Godron (Fl. de France, tome III pag. 517) Fiek (Fl. 
von Schlesien, pag. 511) och Andersson (Skand. gräs. pag. 
72) uppgifva alla, att det nedre skärmfjället är 1-nervigt 
och det öfre 3-nervigt, Hartman har deremot iakttagit, 
att det yttre (= nedre) stundom har ”två fina sidoner- 
ver”, Koch (Synopsis pag. 690) påstår, att begge äro 
1-nerviga och Blytt (Norges Fl. pag. 108), att begge äro 
3-nerviga. Jag har dels i naturen dels i herbarier un¬ 
dersökt ett stort antal exemplar af A. pubescens och fun¬ 
nit, att det nedre skärmfjället otvifvelaktigt i regeln är 
1-nervigt, om än småax kunna förekomma, ihvilkajemte 
medelnerven en sidonerv kommer till utveckling. Då hvar- 
ken Blytt eller Hartman meddelat någon beskrifning till 
de af dem åsyftade trenerviga formerna, och jag icke heller 
varit i tillfälle att se några af deras exemplar, kan jag 
ej för närvarande upplysa, om möjligen någon af dem 
känd form är identisk med den här beskrifne. 
