160 
funnits i ett landsvägsdike mellan Skabersjö och Roslätt, 
eller de snarare tillhöra Cuscuta Trifolii, en ytterst när- 
heslägtad om ens derifrån skiljd art, torde ännu vara 
osäkert. 
Calmar den 22 September 1883. 
Bidrag till Yesterbottens och Lapplands flora. 
Af C. Melander. 
Lapplands myggor och saknaden af heqväma vägar 
hafva mer än andra hinder vållat den brist på växtgeo- 
graiiska notiser, som åtminstone södra Lapplands flora 
lider. 1 följd af sin närhet har Yesterbotten i sina inre 
delar samma obehag och, hvad dess flora beträffar, samma 
hrist. Denna senare visar sig lätt vid studiet af några 
ställen i Backman-Holms flora öfver Yesterbotten och Lapp¬ 
land. Medan t. ex. Pteris aquilina , som utan tvifvel är 
ganska sällsynt, i denna bok uppgifves vara allmän och 
Spargania ramosum och natans allmännare (!) än de spar- 
ganier, som mig veterligen finnas här, och Chrysosplenium 
alternifolium och Lysimachia vulgaris , som jag aldrig 
lyckats upptäcka på passande lokaler, anses vara ”t. a.” 
— räknas å andra sidan till rara växter Cirsium palustre 
och Carex tenella, af hvilka den förra kan sägas vara 
spridd och den senare allmän i vissa delar af florområdet. 
I en stor del af VB. saknar man Trollius europæus , och 
för ”skogsängarne” i porsregionen äro väl få växter genom 
sin allmännare förekomst mer karakteristiska än Geranium 
silvaticum , och dock säges den förra vara i alla regioner 
allmän, den senare i ”P.R.” spridd. Potentilla maculata 
uppgifves vara ”a”, deremot Spiræa Limaria blott ”t. a.” 
— mig förefaller det, som om det vore tvärt om. Carex 
