182 
hed er ofret dem. I min Afhandling ”Om Hvileceller hos 
Conferva (L.) Wille” har jeg udforligt beskrevet Udviklingen 
af forskjellige Slags og benyttet dem til at adskille Arter. 
Jeg har i den sidste Afhandling ”Om Slægten Gongrosira 
Kütz.” eftervist, at man hos Gongrosira de Baryana, eller 
som jeg rettere tror at burde kalde den, Trentepohlia de 
Baryana , har lignende Formerelsesceller. 
I Korthed skal jeg gjennemgaa nogle af de forskjel¬ 
lige Dannelsesmaader. 
Hos Conferva pachyderma Wille blive Traadens Celler 
protoplasmarige og Cellevæggens inderste vandfattige Lag 
tiltager i Tykkelse og bliver stærkere lysbrydende; de öv- 
rige Dele af Cellevæggen forsiime, og Traaden oplöser 
sig derved i sine enkelte Celler. Spiringen kan foregaa 
uden længere Hvilestadium og er direkte. 
Hos Conferva stagnorum Kürz, kontraheres Cellernes 
Indhold, og der dannes en ny Membran om dette. Under¬ 
tiden finder en Delning Sted, saaledes at man kan finde 
2—4—6 Sporer liggende sammen. Sporerne blive frie 
dels ved at Traaden knækker op i H-lignende Partier, dels 
ved Forslimning af Traadens Væg. Spiringen kan foregaa 
uden længere Hvilestadium (mon altid?) og er direkte. 
Hos Conferva Wittrochii Wille samler Cellens Indhold, 
som kontraheres meget stærkt, sig til en Kugle i Midten 
af Cellen og omgiver sig med en dobbelt Membran. Spo¬ 
rerne blive frie som hos foregaaende. Sporene have et 
Hvilestadium, men kunne under visse Betingelser straks 
gjöre indledende Skridt til Spiring. Spiringen sandsyn¬ 
ligvis ved Zoosporer. 
Conferva bombycina Ag. De sporedannende Celler 
strække sig og svulme op i den ene Ende, som fylder sig 
rigeligt med Protoplasma, hvorefter den afgrændses ved 
en Væg. Senere löser dette opsvulmede Parti sig fra den 
övrige Del af Traaden. Spiringen efter et Hvilestadium 
sandsynligvis ved Zoosporer. 
