187 
Celler dö, og frembringe nye Individer. Hertil kan endnu 
foies, at de som have disse Fortplantelsesceller, saavidt 
man hidtil ved, mangle eller ere svagt udrustede med ana¬ 
loge af anden Slags. 
Hos Conferva stagnorum er Sværmeceller en Sjelden- 
hed, hos C. pachydcrma , O. Wittrockii og C . bombycina 
har jeg aldrig seet dem. Hos Cladophoraarterne ere 
Sværmeceller almindelige, sjeldnere hos Cladophora fracta 
og mangle hos Pithophora . Hos Ulothrix Pringsheimii har 
jeg ikke seet Sværmeceller, skjönt jeg dog ikke tör be- 
negte, at de maaske kunne findes. Hos Trcntcpohlia um - 
brina dannes vistnok Sværmeceller, men det horer til Sjel- 
denhederne at de kopulere*) eller spire (parthenogenetisk). 
Dens hovedsagligeste Formering foregaaer ved lösrevne 
Celler, der kunne opfattes som den laveste Form af Aki- 
neter. Hos Trentepohlia de JBaryana har jeg vistnok iagt¬ 
taget Sværmeceller, men de gik alle tilgrunde, medens 
den formerede sig rigeligt ved Akineter. Man skulde 
maaske kunne antage, at Akineterne hos denne Slægt ere 
ifærd med atj fortrænge de sværmende Formerelsesceller, 
medens de hos andre f. Ex. Pithophora allerede have 
gjort det. 
Som det vil være fremgaaet af det foregaaende, 
anser jeg ikke Akineter og Apianosporer som noget 
oprindeligt eller tidligt optrædende, men tværtom jsom 
noget, der först har udviklet sig senere og uafhængigt 
af hverandre i forskjellige Grupper og ofte saa hen¬ 
sigtssvarende, at de have kunnet fortrænge andre For- 
plantelsesmaader. Uagtet de saaledes kunne have en stor 
Betydning for Arten, tror jeg dog ikke, at de i större 
*) En Referent af min Afhandling om Sværmecellernes Copula¬ 
tion hos Trentepohlia har anseet (Botanische Zeitung. 1879. sp. 295) 
Gametkopulation hos Trentepohlia for tvivlsom, jeg skal hertil kun 
bemærke, at Lagerheim nylig (Bidrag till Sveriges algflora. p. 74) 
har eftervist den hos en tredie Art, nemlig Trentepohlia lagenifera. 
